D ô v o d o v á   s p r á v a

A/  Všeobecná časť
Podstatou návrhu je odškodnenie krivdy spáchanej na občanoch Slovenskej republiky v období ich okupácie vojskami ZSSR, MĽR, PĽR, NDR a BĽR od 20.8.1968 do 27.6.1991. Odškodnit sa navrhujú najbližší príbuzní tých občanov SR, ktorí boli v sledovanomm období zabití príslušníkmi okupačních síl a ďalej tí občania SR, ktorí boli zranení alebo znásilnení.
Štát si občania zradili okrem toho aj preto, aby ich bránil pred vonkajším nepriateľom. V plnení tejto základnej povinnosti Československo v rokoch 1968-1991 zlýhalo. Svojich občanov pred vonkajším nepriateľom neuchránilo a mnohí občania na to doplatili svojím životom alebo zdravím. Štát je podľa názoru predkladteľa povinnný svojím občanom újmu spôsobenú činnosťou okupačných síl kompenzovať. Nemožno samozrejme nahradiť všetky škody, ktoré činnosťou okupačných vojsk vznikli. Aj napriek tomu je možné uvažovat o odškodnení príbuzných tých občanov, ktorí boli zabití a tých občanov, ktorí boli zranení alebo znásilnení. 
Za škody spôsobené občanom Slovenskej republiky sú  podľa medzinárodného práva zodpovedné tie štáty, prípadne ich právni nasledovníci, ktorí sa na okupácii Československa podieľali. Z ich strany však doposiaľ k žiadnému vyrovnaniu nedošlo a predložený návrh zákona tuto otázku nerieši, ani nevylučuje. 
Historické pramenne k predmetnej problematike sú veľmi kusé. Spracovateľ si nechal vypracovať odborný historický posudok o obetiach okupácie Československa vojskami bývalej Varšavskej zmluvy, ktorý je prílohou tejto dôvodovej správy. Z posudku vyplýva, že pomerne  presné počty obetí je možné definovat iba v roku 1968. O týchto obetiach existujú pomerne rozsiahlé primárne a sekundárne pramene. 
Navrhovaná právne úprava je v súlade s Ústavou Slovenskej republiky, ako aj s medzinárodnými zmluvami a inými medzinárodnými dokumentmi, ktorými je Slovenská republika viazaná.
Predkladateľ požiadal o odborné stanovisko k predkladanej problematike Vojenský historický ústav MO SR. Podľa získaných informácií invázia vojsk varšavskej pätky spôsobila mnohé ľudské tragédie. V období od 21. – 31. 8. 1968, v dôsledku invázie okupačných vojsk, na území Slovenska zahynulo 26 osôb a 181 ich bolo zranených. Na uliciach miest a mestečiek zomierali predovšetkým mladí ľudia. V údajoch o obetiach za poslednú dekádu augusta 1968 sa uvádza: vo východoslovenskom kraji zahynulo 11 osôb a 125 ich bolo zranených, v stredoslovenskom kraji bolo 5 mŕtvych a 14 zranených, v západoslovenskom kraji zahynulo 5 ľudí a 14 osôb bolo zranených. V Bratislave bolo 5 mŕtvych a 28 zranených. 
V nasledujúcich týždňoch a mesiacoch sa počet obetí  ešte zvýšil, pretože okupačné vojská pri potýčkach s miestnym obyvateľstvom použili strelné zbrane. V polovici septembra 1968 boli priame škody spôsobené intervenciou na Slovensku  odhadnuté na 314 miliónov Kčs. V tomto prípade však išlo len o škody spôsobené na komunikáciách, spojoch a budovách. V tejto sume neboli zahrnuté škody spôsobené prerušením medzinárodnej dopravy, spojov a výpadkov vo výrobe. Po podpísaní zmluvy o dočasnom pobyte sovietskych vojsk na našom území vznikli Československu ďalšie finančné škody, ktoré súviseli s redislokáciou vojsk ČSĽA. /Poznámka: Spracované na základe informácie ministerstva vnútra pre Predsedníctvo Ústredného výboru KSS dňa 4. 9. 1968. Údaje poskytol: PhDr. Michal ŠTEFÁNSKÝ, CSc., vedecký pracovník odboru vojensko-historických výskumov VHÚ Bratislava /  
Z českých zdrojov vyplývá, že len v období od 20.8.1968 do 9.9.1968 bolo zabitých celkom 72 osôb, ťažko zranených bolo 266 osôb a ľahko zranených bolo 436 osôb. Tieto údaje sú pochopitelne za celé vtedajšie Československo. Z ďalších správ je zrejmé, že prípady zabitia, znásilnenia alebo zranenia sa v masívnom počte vyskytovali až do konca roka 1968. Od roku 1969 do roku 1991 sa počty znižujú, ale rozhodne nie na nulu. Prípady znásilňovania, zranení alebo i zabitia sú zdokumentované až do odchodu Sovietskej armády z Československa v roku 1991. 
Ekonomický dopad:

Predpokladaný dopad zákona na štátny rozpočet bude vo výške cca 75 mil Sk. Presné vyčíslenie dopadov na štátny rozpočet nemožno vypočítať, nakoľko nie sú k dispozícii úplne presné údaje o obetiach za cele obdobie pobytu okupačných vojsk na území Československa. Vychádzať sa dá iba z pomerne presných údajov týkajúcich sa obetí okupácie v roku 1968. 

B/ Osobitná časť:

K § 1:
Stanovuje sa účel zákona, ktorým je odškodnenia občanov SR, kttorí boli zabití, zranení, znásilnení, prípadne podľahli zraneniam v súvislosti s pobytom okupačných vojsk, ktoré vtrhli na územie vtedajšieho Československa 20. augusta 1968.

K § 2:
Vymedzujú sa osoby oprávnené k nárokovaniu si jednorazovej finančnej čiastky. Oprávnené osoby sú zranení, prípadne ich najbližší pozostalí príbuzní a pozostalí najbližší príbuzní po osobách zabitých či usmrtených v súvislosti so zraneniami.

K § 3:
Pre výplatu odškodnenia bola zvolená forma jednotnej výplaty, přičom žiadosť musí být uplatnená písomne do 31. decembra 2006. Podmienkou pre uplatnenie žiadosti je štátne občianstvo Slovenskej republiky oprávnenej osoby.

K § 4:
Stanoví sa výška čiastok, ktoré sa budú vyplácať ako odškodnenie.

K § 5:
Pre priznanie nároku sa požaduje k písemnej žiadosti pripojiť príslušnú  lekársku správu alebo úmrtný list. Vzhľadom k tomu, že sa môžu vyskytnúť prípady, kedy nebude možné doložit udalosti písomne, pripúšťa sa nahradiť chýbajúce doklady svedeckou výpoveďou svedkov alebo iným spôsobom.

K § 6:
Zakladá sa subsidiárne použitie správneho poriadku, čo má význam predovšetkým z hľadiska z hľadiska procesných lehôt a procesných práv a povinností. Stanovuje možnosť podania opravného prostriedku proti rozhodnutiu Ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny SR, rozhodujúcom v prvom stupni,  u súdu.

K § 7:
Konanie o nároku podľa tohoto zákona nepodlieha poplatkom ani zdaneniu. Náklady na odškodnenie hradí štát.

K § 8:
Zákon nadobúda  účinnosť dňom vyhlásenia.