D ô v o d o v á   s p r á v a

	Všeobecná časť

	1. Zhodnotenie súčasného stavu

	V rámci reformy daňovej sústavy bola od 1. januára 1993 zavedená daň z pridanej hodnoty, ktorá spoločne so spotrebnými daňami nahradila dovtedy uplatňovanú daň z obratu a dovoznú daň. Pôvodná právna úprava dane z pridanej hodnoty platná od 1. januára 1993 (zákon č. 222/1992 Zb. v znení neskorších predpisov) bola od 1. januára 1996 nahradená zákonom Národnej rady Slovenskej republiky č. 289/1995 Z.z., ktorý bol doteraz deväťkrát novelizovaný, a to zákonom č. 200/1996 Z.z., zákonom č. 386/1996 Z.z., zákonom č. 371/1997 Z.z., zákonom 60/1999 Z.z., zákonom č. 153/1999 Z.z., zákonom č. 342/1999 Z.z., zákonom č. 246/2000 Z.z., zákonom č. 524/2001 Z.z. a zákonom č. 555/2001 Z.z.

	V súlade s Národným programom pre prijatie acquis communautaire bol zákon o dani z pridanej hodnoty novelizovaný s účinnosťou od 1. januára 2002 (zákon č. 524/2001 Z.z.). Predmetom novelizácie boli ustanovenia zákona týkajúce sa krátkodobých priorít uvedených v kapitole 10 - Dane Národného programu pre prijatie acquis communautaire. Ide o tieto úpravy:	 
- určenie miesta zdaniteľného plnenia podľa sídla zákazníka pri vybranom okruhu služieb, ktoré sú poskytované zahraničným podnikateľom, 
- úprava základu dane,
- zavedenie mechanizmu vrátenia dane zahraničným fyzickým osobám pri vývoze tovaru neobchodného charakteru,
- zavedenie mechanizmu vrátenia dane zahraničným podnikateľom,
- osobitná úprava uplatňovania dane cestovnou kanceláriou.
		
	Návrh novely zákona č. 289/1995 Z.z. o dani z pridanej hodnoty v znení neskorších predpisov sa predkladá na základe uznesenia vlády Slovenskej republiky č.1154, úloha B.38, z 12. decembra 2001 k prioritným úlohám vlády Slovenskej republiky vyplývajúcim z Pravidelnej hodnotiacej správy Európskej komisie o pripravenosti Slovenskej republiky na členstvo v Európskej únii z 13. novembra 2001 a na základe Plánu legislatívnych úloh vlády SR. Predpokladaná účinnosť návrhu zákona je od 1. januára 2003. 
	
	Zámerom predkladaného návrhu zákona je dosiahnutie ďalšieho pokroku v prispôsobovaní právnej úpravy dane z pridanej hodnoty v Slovenskej republike sekundárnej legislatíve Európskej únie, a to predovšetkým Šiestej smernici Rady EÚ 77/388/EHS, ktorá je základnou smernicou upravujúcou uplatňovanie dane z pridanej hodnoty v Európskej únii. Predkladaný návrh zákona vychádza zo strednodobých priorít kapitoly 10 - Dane Národného programu prispôsobovania acquis communautaire. Návrh zákona obsahuje novú úpravu uplatňovania odpočtov dane a vrátenia nadmerných odpočtov v súlade s čl. 17 až 20 Šiestej smernice.

	2. Hospodársky a finančný dosah právnej úpravy

	Navrhovaný zákon nebude mať negatívny dopad na štátny rozpočet. Nová právna úprava odpočtov dane nezakladá žiadne nové nároky na odpočet dane, upravuje sa len systém odpočítavania vstupnej dane od dane na výstupe.
	
	Predmetný zákon nebude mať negatívny vplyv na zamestnanosť a tvorbu pracovných miest. 
	Vzhľadom na stále sa zvyšujúcu náročnosť legislatívnych prác v súvislosti s aproximáciou zákona o dani z pridanej hodnoty s právom Európskej únie a ďalšími úlohami vyplývajúcimi z prístupového procesu je nevyhnutné posilniť odbor nepriamych daní ministerstva financií o 3 pracovníkov s právnickým vzdelaním. Odbor nepriamych daní ministerstva financií nebol doteraz personálne posilnený a nedostatočné personálne obsadenie vážne ohrozuje realizáciu harmonogramu aproximácie práva v stanovených termínoch.  
	Daň z pridanej hodnoty patrí medzi prioritné oblasti aproximácie práva a pred vstupom do Európskej únie je nevyhnutné do zákona o dani z pridanej hodnoty zapracovať osobitný režim uplatňovania dane pri intrakomunitárnych dodávkach tovarov a služieb v rámci jednotného trhu Európskej únie (obchodovanie medzi členskými štátmi navzájom). Pôjde o novú samostatnú časť zákona, ktorá musí obsahovať komplexné pravidlá pre intrakomunitárne dodávky (predmet dane, miesto dodávky tovarov, miesto nadobudnutia tovarov, miesto dodávky služieb, vznik daňovej povinnosti, základ dane, sadzba dane, splatnosť dane, vyhotovovanie dokladov o týchto dodávkach, oslobodenie dodávok tovarov, oslobodenie nadobudnutia tovarov, oslobodenie služieb, odpočty dane, osoby zodpovedné za platbu dane, povinnosti osôb zodpovedných za platbu dane a ďalšie). Vzhľadom na to, že pôjde o náročnú úpravu uplatňovania dane v rámci jednotného trhu Európskej únie vo väzbách na tento trh, bude nevyhnutné zo strany ministerstva financií zabezpečovať aj metodiku v danej oblasti.
	Predpokladá sa, že personálne požiadavky budú predstavovať nároky na štátny rozpočet vo výške cca 1 mil. Sk ročne.

	Z dôvodu preradenia niektorých tovarov a služieb zo zníženej sadzby dane do základnej sadzby dane, ktoré nakupuje rezort ministerstva obrany, je žiaduce zohľadniť v rozpočtovej kapitole na rok 2003 požadované nároky kvantifikované Ministerstvom obrany SR vo výške cca 230 až 360 mil. Sk.

	Návrh novely zákona je v súlade s Ústavou Slovenskej republiky a nie je v rozpore so žiadnym všeobecne záväzným právnym predpisom a medzinárodnou zmluvou, ktorou je Slovenská republika viazaná.

	3. Doložka zlučiteľnosti návrhu zákona s právom Európskych spoločenstiev a právom Európskej únie

	3.1. Navrhovateľ zákona: Vláda Slovenskej republiky.

	3.2. Názov návrhu zákona: Zákon, ktorým sa mení a dopĺňa zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 289/1995 Z.z. o dani z pridanej hodnoty v znení neskorších predpisov.

	3.3. Záväzky Slovenskej republiky vo vzťahu k Európskym spoločenstvám a Európskej únii: 
a) návrh zákona patrí svojou problematikou medzi prioritné oblasti aproximácie práva obsiahnuté v čl. 70 Európskej dohody o pridružení - nepriame zdaňovanie,

Z hľadiska Národného programu pre prijatie acquis communautaire predkladaný návrh zákona patrí medzi prioritné oblasti aproximácie práva - Kapitola č. 10 - Dane a taktiež je prioritou podľa Partnerstva pre vstup. 

Návrh zákona patrí medzi priority odporúčané v Príprave asociovaných krajín strednej a východnej Európy na integráciu do vnútorného trhu Európskej únie -  kapitola 22. Nepriame zdaňovanie Bielej knihy.

Problematika návrhu zákona je obsiahnutá v screeningovej kapitole č. 10 - Dane.

Návrh zákona bol vypracovaný na základe Plánu legislatívnych úloh vlády Slovenskej republiky na rok 2002.

Z hľadiska aproximácie práva je návrh zákona v súlade s uznesením vlády Slovenskej republiky č.1154 úloha B.38 z 12. decembra 2001 k prioritným úlohám vlády Slovenskej republiky vyplývajúcim z Pravidelnej hodnotiacej správy Európskej komisie o pripravenosti Slovenskej republiky na členstvo v Európskej únii z 13. novembra 2001.

b) Negociačná pozícia bola odovzdaná dňa 14. novembra 2000. Kapitola č. 10 - Dane bola otvorená dňa 12. júna 2001. Slovenská republika žiada v dani z pridanej hodnoty prechodné obdobie pre tri oblasti uplatňovania dane z pridanej hodnoty a jednu trvalú výnimku. Z Negociačnej pozície ku kapitole č. 10 - Dane v oblasti dane z pridanej hodnoty vyplývajú pre Slovenskú republiku najmä tieto záväzky: úprava podmienok uplatňovania odpočtov dane, úprava definície zdaniteľných osôb, uplatňovanie dane pri starožitnostiach a zberateľských predmetoch, uplatňovanie dane pri intrakomunitárnych dodávkach.

	3.4. Problematika nepriameho zdaňovania je upravená v článkoch 92 a 93 Zmluvy o založení ES v Amsterdamskom znení. Problematika návrhu zákona je upravená:
Šiestou smernicou Rady EÚ 77/388/EHS zo 17.5.1977 o harmonizácii zákonov členských štátov o dani z obratu (OJL 145 z 13.6.1977 s.1), ktorá zavádza spoločný systém pre daň z pridanej hodnoty; jednotný daňový základ, v znení zmien a doplnkov so zreteľom na
smernicu 80/368/EHS z 26.3.1980 (OJL 090 z 3.4.1980 s. 41), 
smernicu 84/386/EHS z 31.7.1984 (OJL 208 z 3.8.1984 s. 58), 
smernicu 89/465/EHS z 18.7.1989 (OJL 226 z 3.8.1989 s. 21), 
smernicu 91/680/EHS zo 16.12.1991 (OJL 376 z 31.12.1989 s. 1), 
smernicu 92/77/EHS z 19.10.1992 (OJL 316 z 31.10.1992 s. 1), 
smernicu 92/111/EHS zo 14.12.1992 (OJL 384 z 31.12.1992 s. 47), 
smernicu 94/5/ES zo 14.2.1994 (OJL 060 z 3.3.1994 s. 16), 
smernicu 94/4/ES zo 14.2.1994 (OJL 060 z 3.3.1994 s. 14),
smernicu 94/76/ES z 22.12.1994 (OJL 365 z 31.12.1994 s. 53), 
smernicu 95/7/ES, z 10.9.1995 (OJL 102 z 5.5.1995 s. 18),
smernicu 96/42/ES z 25.6.1996 (OJL 170 z 9.7.1996 s. 34),
smernicu 96/95/ES z 20.12.1996 (OJL 338 z 28.12.1996 s. 89),
smernicu 98/80/ES z 12.10.1998 (OJL 281 zo 17.10.1998 s. 31),
smernicu 99/49/ES z 25.5.1999 (OJL 139 z 2.6.1999 s. 27),
smernicu 99/59/ES zo 17.6.1999 (OJL 162 z 26.6.1999 s. 63),
smernicu 99/85/ES z 22.10.1999 (OJL 277 z 28.10.1999 s. 34),
smernicu 00/17/EC z 30.3.2000 (OJL 84 z 5.4.2000 s. 24),
smernicu 00/65/EC zo 17.10.2000 (OJL 269 z 21.10.2000 s. 44),
smernicu 01/41/EC z 19.1.2001 (OJL 22 z 24.1.2001 s. 17).
	Preklad smernice existuje a nachádza sa v Centrálnej prekladateľskej jednotke ÚV SR. Preklad prešiel revíziou CPJ.

	3.5. Stupeň zlučiteľnosti návrhu zákona s právom Európskych spoločenstiev a právom Európskej únie:
Platná právna úprava dane z pridanej hodnoty je čiastočne kompatibilná s právom Európskych spoločenstiev a právom Európskej únie. Úplnú kompatibilitu je možné dosiahnuť v oblasti dane z pridanej hodnoty až vstupom Slovenskej republiky do Európskej únie.

	3.6. Gestor: Ministerstvo financií Slovenskej republiky.

	3.7. Účasť expertov pri príprave návrhu zákona a ich stanovisko k zlučiteľnosti návrhu zákona s právom Európskych spoločenstiev a právom Európskej únie: Na príprave návrhu zákona neboli zúčastnení experti.

	Osobitná časť

	K článku I

	K bodu 1
	V novom znení ustanovenia sa vymedzuje predmet úpravy zákona a predmet dane a v nadväznosti na toto ustanovenie sa vypúšťa § 5 zákona ako nadbytočný.

	K bodu 2
	Za zdaniteľné plnenie sa považuje aj použitie tovarov, stavieb, nehnuteľností a služieb na osobnú spotrebu platiteľa dane. Podľa doterajšieho znenia zákona boli tieto plnenia uvedené v § 5 zákona ako predmet dane. Z dôvodu, že predmet dane sa presúva do § 1 zákona, sa tieto plnenia dopĺňajú do definície zdaniteľných plnení.

	K bodu 3
	Nepeňažný vklad do obchodnej spoločnosti alebo družstva sa bude považovať za zdaniteľné plnenie. Platiteľ dane, ktorý nadobudne nepeňažný vklad, bude môcť odpočítať daň pri nadobudnutých veciach a právach podľa podmienok zákona. Pokiaľ pôjde o osobu, ktorá nie je platiteľom dane, nadobudne táto osoba veci, ktoré tvoria nepeňažný vklad, od platiteľa dane tak ako doteraz vrátane dane.	

	K bodom 4 a 5
	Zákonom sa navrhuje zmena systému odpočítavania vstupnej dane v súlade s čl. 17 až 20 Šiestej smernice. V nadväznosti na uvedené dochádza k zmene viacerých ustanovení zákona napr. definícia dane na vstupe, definícia odpočítania dane. Zároveň sa navrhuje vypustenie podmienky zaplatenia dane na vstupe pri odpočítaní dane.
	Podmienka zaplatenia dane je neštandardnou podmienkou na uplatnenie odpočtu dane, pre ktorú je Slovenská republika kritizovaná v hodnotiacich správach Európskej komisie. Takúto podmienku neobsahuje legislatíva dane z pridanej hodnoty štátov Európskej únie, ani legislatíva asociovaných krajín. 
	
	K bodom 6 a 7
	Nadväzne na úpravu podmienok na odpočítanie dane na vstupe (vylúčenie zaplatenia dane z podmienok) sa upravuje aj odpočítanie dane z majetku u novoregistrovaného platiteľa dane. Okrem toho ustanovenie v nadväznosti na pojmy používané v tomto zákone upresňuje rozsah a spôsob odpočítania dane pri registrácii za platiteľa dane.

	K bodu 8
	Predmet dane je obsiahnutý v § 1 zákona, preto sa ustanovenie vypúšťa ako nadbytočné.
	
	K bodu 9
	Ide o aktualizáciu odkazu.

	K bodom 10 až 12
	V nadväznosti na zavedenie pojmu "odpočítanie dane", ktoré nahrádza doterajší pojem "odpočet dane" sa upravujú ustanovenia v § 10 a 12.

	K bodu 13
	Upresňuje sa moment uskutočnenia zdaniteľného plnenia pri dodaní tovaru z dôvodu, že doterajšie znenie upravovalo uskutočnenie zdaniteľného plnenia len pri predaji tovaru, čo napr. nepokrývalo prípady nepeňažných vkladov.

	K bodu 14
	Upresňuje sa moment uskutočnenia zdaniteľných plnení na osobnú spotrebu platiteľa dane.

	K bodu 15 
	V písmene i) odseku 1 sa doteraz upravoval moment uskutočnenia zdaniteľných plnení pre ostatné prípady. Vzhľadom na to, že toto ustanovenie prinášalo právnu neistotu pri jeho uplatňovaní v praxi a s ohľadom na to, že § 13 ods. 1 písm. a) až h) v podstate pokrývajú určenie uskutočnenia zdaniteľného plnenia pri všetkých druhoch zdaniteľných plnení, bolo znenie tohto ustanovenia vypustené. Avšak na druhej strane prax si vyžiadala doplnenie momentu uskutočnenia zdaniteľného plnenia pri poskytnutí úveru alebo pôžičky, kedy pri tomto zdaniteľnom plnení bolo nejasné, či momentom uskutočnenia zdaniteľného plnenia bolo poskytnutie úveru alebo pôžičky, alebo až zaplatenie úroku.
	
	K bodu 16
	V nadväznosti na nový systém odpočítavania vstupnej dane sa ustanovenie vypúšťa. Platiteľ dane, ktorý obstará vo svojom mene na účet inej osoby službu oslobodenú od dane podľa § 26 zákona, bude postupovať podľa § 13 ods. 6 zákona - obstaranie služby oslobodenej od dane sa stane súčasťou tejto obstaranej služby a obstarávateľ nemôže odpočítať daň zo zdaniteľných plnení prijatých na obstaranie služby. 

	K bodu 17
	V nadväznosti na nové znenie § 1 a zrušenie § 5 sa do daňovej povinnosti dopĺňajú prípady, kedy nevzniká daňová povinnosť. 

	K bodu 18
	Do ustanovenia sa navrhuje doplniť, že pri dodávkach dotovaných výrobkov sa v daňovom doklade, ktorý vo väčšine prípadov slúži aj ako faktúra pre odberateľa za dodaný tovar, uvádza ako cena bez dane údaj neobsahujúci dotáciu poskytnutú dodávateľovi inou osobou. 

	K bodu 19
	Novým znením ustanovení § 20 zákona sa mení systém uplatňovania odpočtov dane. Nové znenie ustanovenia vychádza z čl. 17 Šiestej smernice. Novozavedený systém je založený na princípe vecného priraďovania každého prijatého zdaniteľného plnenia k plneniam, ktoré platiteľ uskutočňuje, a to podľa toho, či prijaté zdaniteľné plnenie je určené výlučne pre plnenia, ktoré podliehajú dani na výstupe, alebo výlučne pre plnenia, ktoré sú oslobodené od dane, teda nepodliehajú dani na výstupe, alebo je určené súčasne pre plnenia podliehajúce dani na výstupe a pre plnenia oslobodené od dane.
	Ak platiteľ dane kúpi tovar alebo službu, ktorá je určená výlučne na zdaniteľné plnenia podliehajúce dani na výstupe, môže odpočítať daň v plnej výške. Uvedené platí aj pre prijaté zdaniteľné plnenie určené na vývoz tovaru, vývoz služby a medzinárodnú prepravu.
	Ak platiteľ dane kúpi tovar alebo službu, ktorá je určená výlučne na zdaniteľné plnenia oslobodené od dane podľa § 26 zákona, nemôže odpočítať daň, pretože tieto zdaniteľné plnenia daňou na výstupe nezdaňuje.
	Ak platiteľ dane kúpi tovar alebo službu, ktorá je určená súčasne pre plnenia podliehajúce dani na výstupe ako aj pre plnenia oslobodené od dane podľa § 26 zákona, môže odpočítať daň len vo výške, ktorá zodpovedá pomeru oslobodených a neoslobodených zdaniteľných plnení platiteľa dane. Pri výpočte pomeru platiteľ dane postupuje podľa § 21 zákona.
	Okrem toho platiteľ dane nebude môcť odpočítať daň pri tovaroch a službách, ktoré sú taxatívne uvedené v odseku 5, a to bez ohľadu na ich použitie.
	Znenie odsekov 6 až 14 sa vecne nemení, mení sa len terminológia používaná v týchto ustanoveniach (nárok na odpočet dane - odpočítanie dane).

	K bodu 20
	Ustanovenie § 20a určuje podmienky, pri splnení ktorých môže platiteľ dane odpočítať daň. Podmienky vychádzajú z čl. 18 Šiestej smernice. Vypúšťa sa podmienka zaplatenia dane. 

	K bodu 21
	Ak platiteľ dane kúpi tovar alebo službu, ktorá je určená súčasne pre plnenia podliehajúce dani na výstupe ako aj pre plnenia oslobodené od dane podľa § 26 zákona, môže odpočítať daň len vo výške, ktorá zodpovedá pomeru oslobodených a neoslobodených zdaniteľných plnení platiteľa dane. Ustanovenie vychádza z čl. 19 Šiestej smernice. Pomer zdaniteľných plnení určí platiteľ dane na základe koeficientu, ktorého výpočet je uvedený v odseku 2. 
	V jednotlivých zdaňovacích obdobiach bežného kalendárneho roka môže platiteľ dane predbežne použiť jeden z týchto dvoch spôsobov krátenia dane na vstupe:
1. v jednotlivých zdaňovacích obdobiach bežného kalendárneho roka platiteľ dane bude používať koeficient vypočítaný z údajov o zdaniteľných plneniach uskutočnených v predchádzajúcom kalendárnom roku, 
2. v jednotlivých zdaňovacích obdobiach bežného kalendárneho roka bude platiteľ dane používať koeficient, ktorý bude vypočítavať postupne narastajúcim spôsobom od začiatku bežného kalendárneho roka t.j. v koeficiente bude uvádzať údaje o uskutočnených zdaniteľných plneniach kumulatívne od začiatku kalendárneho roka.
	Platiteľ dane nemôže v priebehu bežného kalendárneho roka zmeniť zvolený spôsob krátenia dane. 	Ak sa podnikateľ stane platiteľom dane v priebehu bežného kalendárneho roka alebo ak platiteľovi dane nevznikla v predchádzajúcom kalendárnom roku povinnosť krátiť daň na vstupe, použije v zdaňovacích obdobiach bežného kalendárneho roka postup podľa bodu 2.

	K bodu 22
	Ustanovenie obsahuje úpravu odpočítanej dane, ktorá bude rozložená v súlade s čl. 20 Šiestej smernice do obdobia piatich rokov po odpočítaní dane. Úprava bude uskutočnená iba v prípade, pokiaľ pôjde o zmenu účelu použitia investičného majetku. Zákonom sa definuje, čo sa bude považovať za investičný majetok. Podrobný postup pri úprave odpočítanej dane pri zmene použitia investičného majetku je obsiahnutý v prílohe č. 3 zákona.

	K bodu 23
	V nadväznosti na vypustenie podmienky zaplatenia dane pri odpočítaní vstupnej dane sa vypúšťa táto podmienka aj z ustanovenia § 22 o oprave odpočítanej dane na základe prijatého daňového ťarchopisu.
	Článok 18 bod 4. Šiestej smernice ustanovuje, že v prípade, ak v zdaňovacom období suma oprávnených odpočítaní vstupnej dane presahuje sumu splatnej dane na výstupe, môže krajina podľa podmienok, ktoré stanoví, preniesť nadmerný odpočet do nasledujúceho obdobia alebo nadmerný odpočet refundovať. V Slovenskej republike sa od roku 1994 uplatňoval systém refundácie nadmerného odpočtu. Tento systém sa však v Slovenskej republike neosvedčil, na čo poukazuje Medzinárodný menový fond vo viacerých správach hodnotiacich uplatňovanie dane z pridanej hodnoty v Slovenskej republike. Pri hodnotení vychádzal Medzinárodný menový fond aj z výsledkov daňových priznaní platiteľov dane podaných v rokoch 1996 až 2001. V tejto súvislosti uvádzame, že výnos dane z pridanej hodnoty z daňových priznaní predstavuje v súčasnosti ako aj v minulých rokoch mínusové hodnoty:
rok 1996                   mínus 19,9 mld.  Sk
rok 1997                   mínus 19,4 mld. Sk
rok 1998                   mínus 16,8 mld. Sk
rok 1999                   mínus 11,2 mld. Sk     
rok 2000                   mínus 13,7 mld. Sk
rok 2001	          mínus 34,3 mld. Sk
január, február 2002  mínus 6 mld. Sk.
	Daň z pridanej hodnoty ako daň spotrebného charakteru, ktorá zaťažuje konečnú spotrebu tovarov a služieb, je vo svojej podstate priebežnou položkou u platiteľa dane, ktorý keď produkuje pridanú hodnotu odpočítava vstupnú daň od dane na výstupe a do štátneho rozpočtu odvádza daň len vo výške, ktorá sa vzťahuje k jeho pridanej hodnote. V prípade podnikateľov, ktorí v zdaňovacích obdobiach permanentne vykazujú nadmerný odpočet, to znamená, že neprodukujú pridanú hodnotu a sú v strate, sa stáva vstupná daň, ktorá prevyšuje prípadnú daň na výstupe, vo svojej podstate daňou z konečnej spotreby, čo znamená, že takáto daň by nemala byť vrátená zo štátneho rozpočtu. 
	Na druhej strane je navrhovaný systém odpočítavania nadmerných odpočtov od vlastnej daňovej povinnosti vzniknutej v nasledujúcich zdaňovacích obdobiach výhodnejší pre podnikateľa, ktorý je napr. jeden alebo maximálne trikrát v zdaňovacích obdobiach kalendárneho roka v nadmernom odpočte, pretože tento podnikateľ nemusí čakať na vrátenie nadmerného odpočtu daňovým úradom, ale si ho sám vykompenzuje s vlastnou daňovou povinnosťou v období nasledujúcom po zdaňovacom období, v ktorom nadmerný odpočet vznikol.
	Problém nadmerných odpočtov riešia niektoré krajiny Európskej únie ako napr. Taliansko a Dánsko tým, že požadujú od podnikateľov pri ich registrácii za platiteľov dane z pridanej hodnoty zaplatenie záruky, ktorá by pokrývala prípadné vzniknuté nadmerné odpočty. Sme toho názoru, že zavedenie tohto systému na riešenie nadmerných odpočtov by bolo pre podnikateľov na Slovensku riešením s väčším negatívnym finančným dopadom.  	
	V zmysle čl. 18 bod 4 Šiestej smernice sa navrhuje uspokojiť nadmerný odpočet platiteľa dane z jeho vlastnej daňovej povinnosti v nasledujúcich zdaňovacích obdobiach.  Dôvodom navrhovanej zmeny v nadmerných odpočtoch je negatívny trend vo vývoji výšky nadmerného odpočtu, ktoré platitelia dane čerpajú zo štátneho rozpočtu. Návrh vychádza predovšetkým z odporúčaní misie Medzinárodného menového fondu, ktorá navrhuje jednoznačné zmeny v daňovej politike v oblasti dane z pridanej hodnoty zamerané na zníženie počtu nárokov na vrátenie nadmerných odpočtov.
	Pre platiteľov dane, u ktorých vývoz tovaru, vývoz služieb resp. medzinárodná preprava predstavuje najmenej 30 % z celkového obratu, a pre platiteľov dane, ktorí na výstupe uplatňujú prevažne zníženú sadzbu dane, to znamená, že nadmerný odpočet vzniká z dôvodu rozdielnosti základnej sadzby dane na vstupe a zníženej sadzby dane na výstupe (napr. poľnohospodárstvo, dodávky služieb a tovarov súvisiacich so zdravotníctvom, stavebníctvo), platí naďalej zvýhodnený režim pri vrátení nadmerného odpočtu, to znamená, že neplatí pre nich postup podľa odseku 1 a daň sa vráti po skončení zdaňovacieho obdobia, v ktorom nadmerný odpočet vznikol. Tento zvýhodnený režim bude platiť aj v prípade, ak platiteľovi dane v zdaňovacom období vznikne nadmerný odpočet z titulu nákupu investičného majetku v cene cca 500 tis. Sk.

	K bodu 24
	V súvislosti s novou úpravou systému odpočítania vstupnej dane v § 20 ods. 1 až 3 zákona sa dopĺňa povinnosť viesť záznamy o prijatých zdaniteľných plneniach a o dovoze tovaru v členení na plnenia s možnosťou odpočítania dane, bez možnosti odpočítania dane a na plnenia, pri ktorých je platiteľ dane povinný krátiť daň na vstupe.

	K bodom 25 a 28
	Z oslobodenia od dane sa vypúšťa predaj podniku alebo časti podniku platiteľovi dane, pretože táto problematika sa presúva do § 14 ods. 2 zákona, podľa ktorého pri predaji podniku alebo časti podniku platiteľovi dane nevzniká daňová povinnosť.

	K bodom 26 a 27
	V nadväznosti na nový zákon o poštových službách sa upravuje ustanovenie, podľa ktorého sú oslobodené od dane poštové služby vykonávané štátnym poštovým podnikom (čl. 13 A. 1.a) Šiestej smernice).

	K bodu 29
	Do ustanovenia sa presúva doterajší odsek 5. Nejedná sa o vecnú zmenu týkajúcu sa nepriameho zastupovania pri vývoze tovaru.

	K bodom 30 a 31
	Vypúšťa sa doterajšie ustanovenie odseku 4 ako nadbytočné vo vzťahu k novému zneniu ustanovenia § 20 ods. 1 zákona, ktoré umožňuje odpočítanie dane pri prijatých zdaniteľných plneniach určených na vývoz tovaru. 
	Doterajšie znenie odseku 7 sa presúva do odseku 5. Doterajšie odseky 8 až 11 sa vypúšťajú, a to z dôvodu, že predaj tovaru v Duty Free Shopoch za cenu bez dane sa realizuje na medzinárodných letiskách a v medzinárodných prístavoch v zmysle colných predpisov. 

	K bodom 32 až 34
	Ustanovenia sa vypúšťajú ako nadbytočné vo vzťahu k novému zneniu ustanovenia § 20 ods. 1 zákona, ktoré umožňuje odpočítanie dane pri prijatých zdaniteľných plneniach určených na vývoz služieb, vykonávanie medzinárodnej prepravy, sprostredkovanie predaja cestovných lístkov na medzinárodnú prepravu a dodanie a prenájom civilného lietadla. Súčasne sa oslobodenie od dane rozširuje v súlade s čl. 15 bod 6. Šiestej smernice aj na dodanie náhradných dielcov pre lietadlá.

	K bodu 35
	Platitelia dane, ktorí vykonávajú podnikateľskú činnosť spoločne v združení, budú pri určení zdaňovacieho obdobia vychádzať z celkového obratu dosiahnutého zo spoločného podnikania ako aj z obratu jednotlivých podnikateľov združenia.

	K bodu 36
	Z ustanovenia sa vypúšťa odsek, ktorý umožňoval zmenu zdaňovacieho obdobia u platiteľa dane, ktorému zo zákona vyplývalo štvrťročné zdaňovacie obdobie, na mesačné zdaňovacie obdobie. Dôvodom na zmenu je potreba znížiť administratívnu náročnosť na správu tejto dane.
	
	K bodu 37
	V ustanovení sa upravuje terminológia v nadväznosti na definovanie výsledného finančného vzťahu platiteľa dane k štátnemu rozpočtu, ktorým môže byť vlastná daňová povinnosť alebo nadmerný odpočet.

	K bodu 38
	Ustanovenie sa upravuje v nadväznosti na novú terminológiu pri odpočítavaní vstupnej dane.

	K bodu 39
	Ustanovenie sa terminologicky upravuje a dopĺňa sa postup pri výpočte odvodu dane u platiteľa dane, ktorý nie je účtovnou jednotkou.

	K bodu 40
	V súvislosti so zmenou § 23 o nadmerných odpočtoch sa ustanovuje, že na účely sankcií sa odpočítanie nadmerného odpočtu od vlastnej daňovej povinnosti považuje za vrátenie dane.

	K bodom 41 a 42
	Zmeny v § 46a odseky 4 a 5 zákona súvisia s vypustením podmienky zaplatenia dane na účely odpočítania vstupnej dane.

	K bodom 43 až 50
	Ustanovenia sa upravujú v nadväznosti na novú terminológiu pri odpočítavaní vstupnej dane.

	K bodu 47
	V osobitnej úprave uplatňovania dane cestovnou kanceláriou sa upresňuje, že táto sa týka predaja zájazdov cestovnou kanceláriou a predaja kombinácie služieb cestovného ruchu zostavenej na základe individuálnej požiadavky zákazníka, ak nie sú určené na podnikateľské účely príjemcu.
.
	K bodu 51
	Do oslobodenia od dane sa dopĺňa dovoz náhradných dielcov pre civilné lietadlá v nadväznosti na čl. 15 bod 6. Šiestej smernice.
	K bodu 52
	Do zákona sa dopĺňa zaokrúhľovanie dane pri medzinárodnej nepravidelnej autobusovej preprave osôb.

	K bodu 53
	Platiteľ dane, ktorý bude povinný krátiť daň pri prijatých zdaniteľných plneniach v roku 2003, v prípade, ak sa rozhodne používať predbežne v zdaňovacích obdobiach roku 2003 koeficient vypočítaný z údajov predchádzajúceho kalendárneho roku (§ 21 ods. 3 písmeno a) zákona) použije v zmysle prechodného ustanovenia ročný koeficient vypočítaný za rok 2002. Táto možnosť prichádza do úvahy len u tých platiteľov dane, ktorí v roku 2002 boli povinní krátiť daň na vstupe podľa § 21 zákona. Novoregistrovaní platitelia dane a platitelia dane, ktorí v roku 2002 nemali povinnosť krátiť daň na vstupe koeficientom, a v roku 2003 im vznikne povinnosť krátiť daň na vstupe, môžu použiť len spôsob podľa § 21 ods. 3 písmeno b) zákona.
	Úprava dane podľa § 21a zákona, ktorú je platiteľ dane povinný vykonať pri zmene účelu použitia investičného majetku, sa vzťahuje na investičný majetok, pri ktorom platiteľ dane odpočítal daň po 31. decembri 2002.
	Nová úprava nadmerných odpočtov sa bude vzťahovať na nadmerné odpočty uplatnené za zdaňovacie obdobia po 1. januári 2003.
	Navrhuje sa umožniť daňovým úradom vykonať deregistráciu tých platiteľov dane, u ktorých výnos z dane z pridanej hodnoty odvádzaný do štátneho rozpočtu nepokrýva ani náklady na správu tejto dane daňovými orgánmi. Ide o platiteľov dane, ktorých ročný obrat (príjmy alebo výnosy) nepresiahne cca 1,2 mil. Sk za rok 2002. Navrhované riešenie vychádza z odporúčaní misie Medzinárodného menového fondu. 

	K bodu 54
	Z prílohy č. 1 zákona sa navrhujú v rámci zosúladenia s legislatívou EÚ vypustiť položky, ktoré podľa prílohy H Šiestej smernice nemôžu mať zníženú sadzbu dane.

	K bodom 55 až 68
	V prílohe č. 1 zákona sa upravujú položky, ktoré boli v posledných rokoch v colnom sadzobníku menené a spôsobujú problémy pri aplikácii zákona v praxi. Ide o položky tovarov, ktoré sa v nomenklatúre Harmonizovaného systému zlučujú, rozčleňujú, presúvajú do iných kapitol colného sadzobníka, prípadne sa zmenil text v názvoch tovarov alebo nastala zmena obsahu podpoložiek Harmonizovaného systému.

	K bodu 69
	V prílohe č. 3 zákona je uvedený vzorec, podľa ktorého platiteľ dane vypočíta dodatočne odpočítateľnú daň resp. dodatočne neodpočítateľnú daň v prípade zmeny účelu použitia investičného majetku (§ 21a zákona). Výsledkom bude úprava odpočítanej dane na vstupe podľa § 20 zákona pri obstaraní investičného majetku. Úprava odpočítanej dane bude rozložená v súlade s čl. 20 Šiestej smernice do obdobia piatich rokov po odpočítaní dane.

	K Čl. II a III

	Ustanovenia upravujú splnomocnenie na vydanie úplného znenia zákona a účinnosť zákona.