Správa 
O dôsledkoch a dopadoch zmien východiskových podmienok schválených projektov spolufinancovaných z Kohézneho fondu

I.	Východiskové podmienky, za ktorých boli schválené projekty na spolufinancovanie z ISPA/KF 
V zmysle politiky súdržnosti EÚ sa prostriedky z Kohézneho fondu rozdeľujú rovnakým dielom medzi sektor dopravy a životného prostredia. Podmienkou je, že celkové náklady na projekt alebo skupinu projektov nesmú byť v zásade nižšie ako 10 miliónov EUR. Projekty alebo skupiny projektov s menšími nákladmi možno schváliť iba v príslušne opodstatnených prípadoch. 
Forma príspevku z KF má charakter nenávratnej priamej pomoci. Rozsah spolufinancovania z Kohézneho fondu môže dosiahnuť 80-85% verejných alebo ekvivalentných výdavkov, vrátane výdavkov orgánov, ktorých aktivity sa realizujú v rámci administratívneho alebo právneho rámca, na základe ktorého ich možno považovať za ekvivalentné verejným orgánom. Prípravné štúdie a projekty technickej podpory možno financovať výnimočne až do výšky 100% celkových nákladov.
Príspevok sa znižuje o odhadované výnosy z projektov a uplatnenie zásady „znečisťovateľ platí“. Kontrola, či projekt potrebuje spolufinancovanie, vychádza z finančnej analýzy: ak je čistá súčasná finančná hodnota investície bez príspevku z KF záporná, projekt môže byť spolufinancovaný. Príspevok z EÚ by sa mal rovnať minimálnej finančnej hodnote, ktorá je potrebná, aby sa dosiahla nulová hodnota.
Projekty financované fondom musia byť v súlade s ustanoveniami zmlúv, s nástrojmi prijatými podľa týchto zmlúv a s politikami spoločenstva vrátane tých, ktoré sa týkajú ochrany životného prostredia, dopravy, celoeurópskych sietí, súťaže a udeľovania verejných zmlúv.
Vstupom Slovenskej republiky do Európskej únie 1.5.2004 sme získali oprávnenie na čerpanie finančných prostriedkov z KF. Týmto dňom prešli do KF aj projekty schválené na spolufinancovanie z predvstupového nástroja ISPA. Na každý projekt spolufinancovaný z ISPA bolo podpísané Finančné memorandum (ďalej iba FM) medzi vládou SR zastúpenou podpredsedom vlády SR a Európskou komisiou zastúpenou generálnym riaditeľom pre regionálnu politiku.
Na základe FM sa obidve strany zaviazali, že projekt sa bude realizovať v súlade so všeobecnými podmienkami pripojenými k Rámcovej dohode uzavretej medzi Komisiou a príjemcom a podmienkami a osobitnými ustanoveniami stanovenými v príslušnom memorande. V článku 8 Finančného memoranda: Osobitné podmienky sa uvádza nasledovné: 
1.	Podmienka súvisiaca s východiskovými predpokladmi a stavom aktív: 
Komisia si vyhradzuje právo prehodnotiť výšku poskytnutej pomoci z ISPA v tom prípade, ak sa do 5 rokov odo dňa dokončenia diela prevádzkové podmienky (tarify, výnosy a pod.) podstatne zmenia oproti východiskovým predpodkladom prijatým pri určovaní výšky grantu alebo ak nastane významná zmena:
a)	ovplyvňujúca charakter prevádzky alebo jej podmienky realizácie, alebo poskytujúca súkromnému alebo verejnoprávnemu subjektu neprimerané výhody a
b)	vyplývajúca buď zo zmeny charakteru vlastníctva ktorejkoľvek časti financovanej infraštruktúry, alebo pri zániku alebo závažnej zmene prevádzkového rámca.
Krajina príjemcu bude o akejkoľvek takejto zmene informovať Komisiu a bude sa usilovať o dosiahnutie následnej dohody s Komisiou o týchto zmenách.
2.	Podmienka životaschopnosti
Poskytnutie pomoci Spoločenstva je podmienené tým, aby zainteresované orgány dali k dispozícii dostatočné prostriedky na zabezpečenie efektívnej prevádzky a údržby aktív.
Národná stratégia ISPA SR – životné prostredie
V národnej stratégii ISPA SR pre životné prostredie z októbra 2000 neboli presne špecifikovaní koneční prijímatelia. Prioritami boli odstraňovanie veľkých zdrojov znečisťovania ovzdušia, nakladanie s odpadovými vodami a riešenie hlavných problémov odpadového hospodárstva. Prijímateľmi boli obce alebo združenia miest a obcí, a štátne správcovské spoločnosti. V zmysle memoranda o porozumení medzi EK a SR z roku 2002 sa stali vodárenské spoločnosti výlučnými oprávnenými prijímateľmi pomoci v oblasti vodného hospodárstva.
Stratégia SR pre Kohézny fond 2004-2006
Žiadatelia o spolufinancovanie projektov z Kohézneho fondu môžu byť len z verejného sektoru. Pre dopravné projekty sú konečnými prijímateľmi Národná diaľničná spoločnosť (pôvodne Slovenská správa ciest) a Železnice Slovenskej republiky. Pre projekty životného prostredia zamerané na zásobovanie pitnou vodou a zber a čistenie odpadových vôd sú pre obdobie 2004-2006 oprávnenými žiadateľmi obecné vodárenské spoločnosti. Pri projektoch protipovodňovej ochrany sú oprávnenými žiadateľmi Slovenský hydrometeorologický ústav a Slovenský vodohospodársky podnik, š.p. v oblasti odpadového hospodárstva sú oprávnenými žiadateľmi pre všetky projekty samosprávne kraje (VÚC). 
II.	Procesy prebiehajúce v súvislosti so zmenami konečných prijímateľov
V súvislosti so zmenou legislatívy SR a zmenami, vyplývajúcimi z reformných krokov v rámci stratégie SR, dochádza v niektorých prípadoch k zmenám východiskových podmienok, za ktorých bola schválená výška pomoci na spolufinancovanie projektov z Kohézneho fondu. Európska komisia v rámci monitorovania a kontroly sleduje stav realizácie projektov ako aj s tým súvisiace zmeny. V súvislosti so zmenami v rámci právneho postavenia konečných prijímateľov upozorňuje najmä na dodržiavanie legislatívy v oblasti verejného obstarávania, najmä čo sa týka obstarávania služieb prostredníctvom iných spoločností. Súčasná legislatíva v oblasti verejného obstarávania SR však nerieši proces obstarávania služieb formou koncesie.
Rozdelenie (vodárenských) spoločností
Z pôvodných piatich štátnych podnikov vodární a kanalizácií, ktoré zabezpečovali zásobovanie obyvateľstva pitnou vodou a odvádzanie a čistenie komunálnych odpadových vôd sa vytvorilo 9 obecných vodárenských spoločností, ktoré sa po prevedení štátneho majetku stali akciovými spoločnosťami obcí.
V niektorých prípadoch dochádza k rozdeleniu spoločnosti na menšie spoločnosti na základe želania akcionárov, ktorými sú jednotlivé mestá a obce. O návrhu rozhoduje valné zhromaždenie akciovej spoločnosti. Akcionári majú rozdielne názory na riadenie spoločnosti a požadujú, aby vytvorené zdroje boli použité na mieste a nie prerozdeľované. 

Vytvorenie prevádzkových (vodárenských) spoločností a ich následná privatizácia
Proces výberu strategických partnerov začal v roku 2004, keď boli vytvorené prvé vodárenské prevádzkové spoločnosti. Predmetom bol prenájom infraštruktúry vlastníka prevádzkovateľovi, pričom prevádzkovateľ infraštruktúru užíva za odplatu (nájomné), prevádzkuje a berie z nej úžitky za vodné a stočné. Vzťah medzi vodárenskou spoločnosťou, ktorá vlastní dotknutú infraštruktúru a vodárenskou prevádzkovou spoločnosťou, ktorá má túto infraštruktúru v prenájme a prevádzkuje ju, je založený na vzťahu materskej (vodárenská spoločnosť) a dcérskej spoločnosti (vodárenská prevádzková spoločnosť).
Nepriaznivé výsledky napriek spolufinancovaniu z fondov EÚ viedli k návrhu vstupu strategického partnera do prevádzkovej spoločnosti, ktorý by poskytol pôžičky na investície a zabezpečil efektívnosť prevádzky. Na základe uznesení Valného zhromaždenia spoločnosti bol spustený proces výberu strategického investora. Infraštruktúra nebola predmetom predaja.
Privatizácia teplárenských spoločností
Na základe uznesenia vlády SR č. 682 zo 7. septembra 2005 k návrhu na vydanie rozhodnutia, ktorým sa mení rozhodnutie vlády SR č. 686  z 18. júla 2001 o privatizácii podniku Stredoslovenské energetické závody, štátny podnik vydala vláda rozhodnutie, ktorým sa mení rozdelenie akcií spoločnosti na:
- 51% priamym predajom záujemcovi vybranému vo výberovom konaní;
- 49% akcií ostáva v dočasnej majetkovej účasti Fondu národného majetku.

III.	Záver

1) Európska komisia má obavy z rozdeľovania vodárenských spoločností vzhľadom na obmedzenú kapacitu menších spoločností na implementáciu veľkých projektov, splnenie požiadavky prístupu podľa povodí, obmedzeného prístupu k zdrojom pitnej vody a vyčlenenia neziskových vidieckych oblastí. Na základe článku 8 Finančného memoranda si EK v takomto prípade vyhradzuje právo na prehodnotenie výšky spolufinancovania projektu z Kohézneho fondu.
2) V súlade so štandardným postojom EK k prenájmu prevádzkových vodárenských spoločností je potrebné dodržať súlad s príslušnými právnymi predpismi vrátane ustanovení článku 8 Finančného memoranda a smerníc EK pre verejné obstarávanie tak, aby sa umožnila súťaž súkromných spoločností o prevádzkovú zmluvu. V prípade zmeny toku príjmov projektu bude potrebné prehodnotiť finančnú analýzu a tým aj výšku pomoci poskytnutú z Kohézneho fondu.
3) Akákoľvek privatizácia, aj odpredaj 1% akcií teplárenských spoločností znamená ohrozenie spolufinancovania projektu z KF, nakoľko KF môže spolufinancovať jedine verejné výdavky a výdavky ekvivalentné verejným. Na základe článku 8 Finančného memoranda si EK v takomto prípade vyhradzuje právo na prehodnotenie spolufinancovania projektu z Kohézneho fondu.

Európska komisia obstarala technickú pomoc na posúdenie procesu výberu strategického partnera v prípade prevádzkových vodárenských spoločností za účelom posúdenia súladu tohto procesu s acquis communautaire (najmä s legislatívou EÚ v oblasti verejného obstarávania). Ak sa zistí nesúlad tohto procesu s acquis communautaire, Európska komisia uplatní finančné zrážky z miery spolufinancovania dotknutých projektov financovaných a Kohézneho fondu.