Príloha

Úlohy v oblasti múzeí a galérií 
Nadväzujúc na plnenie Stratégie rozvoja múzeí a galérií v SR do roku 2011 kultúrne inštitúcie  ako múzeá a galérie majú vzhľadom na rozvoj miestnej a regionálnej kultúry špecifické postavenie, z ktorého plynú tieto úrovne budúceho rozvoja:

1. metodická
–	systematické usmerňovanie a školenie pracovníkov regionálnych kultúrnych a osvetových stredísk, zamestnancov obcí v oblasti kultúry o význame ochrany kultúrneho dedičstva, využívania múzeí, galérií a ostatných múzejných zariadení pri upevňovaní a pestovaní historického vedomia, rozvoji kultúrneho turizmu a ostatného cestovného ruchu;
–	participácia a spoluúčasť zástupcov múzeí a galérií pri vypracovávaní plánov hospodárskeho a sociálneho rozvoja miest a obcí z dôvodu implementácie strategických zámerov kultúrnych inštitúcií v uvedenom dokumente;
–	podchytenie miestneho obyvateľstva a dobrovoľníkov z radov verejnosti a ich záujmu o regionálnu kultúru vo vzťahu k hmotným a nehmotným kultúrnym hodnotám (prednášky, besedy, neformálne stretnutia a pod.); 

2. dokumentačno-tezauračná 
–	získavanie nových zbierok prostredníctvom spolupráce s dobrovoľníkmi všetkých  
      vekových kategórií;
–  mapovanie javov ľudovej kultúry v rámci regiónu – varianty ľudového odevu,   	regionálne osobitosti v strave, miestne dialekty, chotárne názvy a pod.;

3.  prezentačná
–	účasť múzeí a galérií na zlepšovaní imidžu obce/mesta/regiónu prostredníctvom komplexnej prezentácie histórie regiónu vrátane javov tradičnej ľudovej kultúry (hmotnej i nehmotnej) nielen na lokálnej a regionálnej úrovni, ale i v rámci národného a nadnárodného pôsobenia;
–	príprava a realizácia výstav a workshopov nielen v rámci vnútornej činnosti organizácie, ale aj v spolupráci s miestnymi spolkami a združeniami, miestnymi odbormi kultúry a vzdelávacími inštitúciami;
–	ukážky tradičnej remeselnej výroby formou tzv. tematických jarmokov (ľudové/remeselné jarmoky);
–	spoluúčasť múzeí a galérií na rozširovaní kultúrnej ponuky v regióne – koncerty, divadelné predstavenia, dramatické a hudobné pásma na rozličné témy v historických objektoch múzeí a galérií;
–	účasť miestnych a regionálnych kultúrnych organizácií na tuzemských i zahraničných veľtrhoch/výstavách cestovného ruchu s cieľom zviditeľniť a prezentovať regionálne kultúrne špecifiká;
–	účasť na domácich, medzinárodných a zahraničných konferenciách zameraných na rozvoj cestovného ruchu a jeho trvalo udržateľných foriem (kultúrny turizmus ako jedna z integrálnych súčastí trvalo udržateľných foriem cestovného ruchu);
–	vydávanie publikácií o histórii, kultúrnom rozvoji a pamätihodnostiach obcí, regiónov, iných informačných bulletinov, kalendárov plánovaných akcií a podujatí;
–	spolupráca s printovými, rozhlasovými a televíznymi médiami;
–	aktívna spolupráca s organizáciami tzv. tretieho sektora (záujmové spolky, nadácie, združenia);

4. výchovno-vzdelávacia
–	realizácia projektov „Škola v múzeu“;
–	realizácia vyučovacích hodín v múzeu i galérii na témy z dejín regiónu, dejín literatúry so 
      zameraním na osobnosti regiónu;
–	tvorivé dielne v galérii i múzeu pre všetky vekové a vzdelanostné kategórie;
–	prednášky pre širokú verejnosť na rozličné témy doplnené ukážkami a prezentáciou
     historických artefaktov spojených s poznávaním tradičnej obživy, stravy, odievania a pod.; 

5.  realizačná
–	vypracovávanie a predkladanie projektov v spolupráci s obcami s cieľom obnovy kultúrnych pamiatok;
–	efektívnejšie využívanie priestorov v kultúrnych inštitúciách – pravidelné praktické ukážky remesiel spojené s predajom, denné tábory, letné školy v múzeu;
–	zapájanie mladých dobrovoľníkov a seniorov do spolupráce pri záchrane  a udržiavaní kultúrnych pamiatok.

Úlohy knižníc v miestnej a regionálnej kultúre
Verejné knižnice sa podieľajú na rozvoji miestnej a regionálnej kultúry v úzkej spolupráci s inými kultúrnymi organizáciami a školskými i vzdelávacími zariadeniami, pričom plnia svoje úlohy v súlade so Stratégiou rozvoja slovenského knihovníctva na roky 2008 – 2013 a v zmysle zákona č. 183/2000 Z. z. o knižniciach. 

1. Informatizácia knižníc 
Knižnice budú naďalej vytvárať podmienky na rýchly, finančne nenáročný a efektívny prístup občanov k informáciám prostredníctvom verejne prístupných miest k internetu, pričom budú venovať pozornosť aj poskytovaniu informácií o štátnej správe, samospráve a miestnej kultúre pre všetkých. Knižnice budú svoje služby občanom prezentovať prostredníctvom vlastných webových sídiel a sprístupňovať on-line katalógy knižníc na internete.

2. Zabezpečovanie informačných zdrojov pre knižnice z regionálneho prostredia a krásna literatúra. 
V súlade so zákonom č. 183/2000 Z. z. o knižniciach v znení neskorších predpisov, § 9 sa obecné knižnice vo zvýšenej miere zamerajú na vytváranie a sprístupňovanie knižničného fondu miestneho významu a regionálne knižnice sa pre rozvoj miestnej a regionálnej kultúry vo zvýšenej miere zamerajú na vytváranie a sprístupňovanie regionálnych bibliografických a faktografických databáz. 

3. Knižnično-informačné služby
Modernizácia a zvyšovanie úrovne poskytovaných knižnično-informačných služieb všetkým obyvateľom bez rozdielu a odstraňovanie informačných bariér je nevyhnutnou podmienkou na eliminovanie regionálnych rozdielov v poskytovaní verejných knižnično-informačných služieb. Verejné knižnice vybudované ako komunitné centrá posilnia verejné informačné služby, podporia aktívnu účasť knižníc na regionálnom rozvoji v oblasti vzdelávania, kultúry, cestovného ruchu a miestnych podnikateľských aktivít. Osobitne sa treba zamerať na zabezpečenie dostupnosti knižnično-informačných služieb pre znevýhodnené skupiny občanov a na možnosti integrácie rôznych minoritných skupín a rómskej komunity. Projekty zamerané na komunitné aktivity knižníc budú podporované v rámci grantového systému MK SR. 

4. Tvorba, ochrana a sprístupňovanie digitálneho kultúrneho a vedeckého dedičstva
Prostredníctvom digitalizačných procesov bude zabezpečená ochrana, spracovanie                  a sprístupňovanie dokumentov pre všetkých občanov SR vrátane regionálnych dokumentov.

5. Pasportizácia a ochrana starých a vzácnych tlačí
Pre zachovanie kultúrneho dokumentačného dedičstva na miestnej úrovni sa budú naďalej vytvárať technické a priestorové podmienky na fyzickú a elektronickú ochranu knižničných dokumentov, ktoré sa sprístupňujú verejnosti, vrátane zabezpečenia budov.

6. Rozvoj ľudských zdrojov a kontinuálne vzdelávanie zamestnancov knižníc
Dôležitým predpokladom poskytovania kvalitných knižnično-informačných služieb je popri informačných zdrojoch aj zabezpečenie kvalifikovaných ľudských zdrojov a ich stabilizácia. Nové informačné technológie a elektronické zdroje sa nemôžu dostatočne využívať, ak zamestnanci nebudú mať primerané vzdelanie, vedomosti a zručnosti. Preto je potrebné adresne, s obsahovým zameraním na rozvoj práce verejných knižníc a v súlade so zákonom 233/2008 Z. z. ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 172/2005 Z. z. o organizácii štátnej podpory výskumu a vývoja a o doplnení zákona č. 575/2001 Z. z. o organizácii činnosti vlády 
a organizácii ústrednej štátnej správy v znení neskorších predpisov a o zmene a doplnení niektorých zákonov pokračovať v rekvalifikácii pracovníkov verejných knižníc s neknihovníckym vzdelaním a podporovať ich vzdelávanie v akreditovanom vzdelávacom programe Vzdelávanie knihovníkov verejných knižníc pre znalostnú spoločnosť, realizovanom v Slovenskej národnej knižnici. 

7. Podpora celoživotného vzdelávania a zvyšovania informačnej gramotnosti používateľov
Knižnice poskytujú prístup k informáciám a odbornú pomoc pri ich vyhľadávaní, a tak vytvárajú podmienky na celoživotné vzdelávanie občanov. Všetky formy vzdelávania v knižniciach sa viažu na pracovné metódy rozvíjajúce schopnosti jednotlivca vyhľadávať informácie a získavať vedomosti aktívne a nezávisle. Vo verejných knižniciach treba naďalej vytvárať podmienky na prístup občanov k nadobúdaniu nových a obnovovaniu už získaných zručností pri práci s informáciami, ktoré sú potrebné na trvalo udržateľný rozvoj spoločnosti založenej na vedomostiach. 
Základným predpokladom celoživotného vzdelávania je čitateľská gramotnosť, preto je potrebné realizovať konkrétne projekty a aktivity na podporu čítania podľa skladby používateľského zázemia jednotlivých knižníc. Osobitne sa treba zamerať na aktivity na podporu čítania detí a mládeže. 
Rozvoju miestnej a regionálnej kultúry napomáhať realizovaním vzdelávania vybraných cieľových skupín, najmä rómskych komunít ako východiska ich sociálnej zmeny, dlhodobo nezamestnaných občanov, žien na materskej dovolenke, občanov so zmenenou pracovnou schopnosťou, imigrantov, mládeže, občanov v postproduktívnom veku a občanov s nízkym stupňom vzdelania a nízkym sociálnym statusom. Akceptovať a v knižničnej praxi uplatňovať vypracované odporúčania pre knihovníkov na prácu s konkrétnymi skupinami znevýhodnených občanov.
Podieľať sa na rozširovaní partnerstiev medzi vzdelávacími ustanovizňami, záujmovými vzdelávacími školskými zariadeniami, klubmi, občianskymi združeniami, neziskovými vzdelávacími organizáciami, podnikmi, výskumnými ústavmi, osvetovými strediskami           a zariadeniami, a knižnicami ako nástrojmi celoživotného vzdelávania na miestnej a regionálnej úrovni.

8. Výstavba a rekonštrukcia knižníc, ochrana knižničného fondu
V rámci verejných knižníc je potrebné zabezpečiť optimálne priestorové vybavenie knižníc a debarierizáciu ich objektov.

Predpokladom plnenia vytýčených úloh pre verejné knižnice je zabezpečenie primeraných podmienok zo strany ich zriaďovateľov. K optimalizácii podmienok a eliminovaniu regionálnych rozdielov v poskytovaní verejných knižnično-informačných služieb prispeje   zavedenie do praxe odporúčaní obsiahnutých v Metodickom pokyne MK SR na určenie štandardov pre verejné knižnice. Metodický pokyn MK SR vytýčil hodnoty pre podmienky činnosti verejných knižníc podľa veľkosti ich sídiel a zároveň určil požadované výkony pre tieto knižnice. Porovnávanie dosiahnutých výsledkov knižníc umožní ich ďalšie hodnotenie, odhaľovanie rezerv a motivovanie k lepším výsledkom. Najlepšie knižnice zriaďovatelia ocenia v Súťaži o najlepšiu knižnicu.

Úlohy štátnych archívov s regionálnou územnou pôsobnosťou a ich pobočiek  

Štátne archívy s regionálnou územnou pôsobnosťou a ich pobočky zriadené Ministerstvom vnútra Slovenskej republiky podľa zákona č. 395/2002 Z. z. o archívoch a registratúrach 
a o doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov preberajú a sprístupňujú 
aj archívne dokumenty pochádzajúce z činnosti samosprávnych krajov a obcí.

1. Na úseku predarchívnej starostlivosti a preberania archívnych dokumentov 
- naďalej poskytovať metodickú a odbornú pomoc obciam a samosprávnym krajom pri správe registratúry.

2. Na úseku sprístupňovania archívnych dokumentov - vypracovať analýzu potrieb verejnosti na sprístupňovanie archívnych dokumentov pochádzajúcich z činnosti obcí a samosprávnych krajov.

3. Na úseku prístupu k archívnym dokumentom - umožniť prístup verejnosti k archívnym dokumentom pochádzajúcich z činnosti územnej samosprávy aj prostredníctvom ich digitálnych kópií.

4. Na úseku prezentovania archívneho dedičstva - podieľať sa na príprave metodických materiálov týkajúcich sa kultúrneho dedičstva a miestnej a regionálnej kultúry, 
- spolupracovať s kultúrnymi inštitúciami pri príprave výstav, odborných seminárov, konferencií a iných podujatí zameraných na prezentáciu kultúrneho dedičstva.
5. Na úseku strategického plánovania rozvoja regiónov - poskytovať orgánom územnej samosprávy retrospektívne informácie z archívnych fondov potrebné k zachovaniu kontinuity rozhodovacích procesov rozvoja regiónu. 

Úlohy v oblasti pamiatkovej  ochrany
Vychádzajúc z napĺňania cieľov stanovených v Koncepcii ochrany pamiatkového fondu do roku 2013 sa pre oblasť miestnej a regionálnej kultúry treba zamerať najmä na:

1. Zabezpečenie špecializovanej vysokoškolskej prípravy na výkon činnosti v odbore pamiatkar, odborníkov pracujúcich v oblasti ochrany pamiatkového fondu – architekti, historici umenia, archeológovia, reštaurátori, stavební inžinieri, historici a pod., zvýšenie dôrazu na túto oblasť v rámci vzdelávania časti budúcich správcov a užívateľov pamiatkového fondu na bohosloveckých fakultách a seminároch a zavedenie osvety na úseku ochrany a prezentácie pamiatkového fondu v oblasti školstva a vzdelávania v predškolskej výchove a na všetkých stupňoch základných a stredných škôl, ktoré  patria pod samosprávu.
2. Poznávanie a propagovanie kultúrno-historických hodnôt, podnecovanie zdravého lokálpatriotizmu a angažovanie občanov pri poznávaní, ochrane a záchrane pamiatkových hodnôt. 
3. Vytvorenie systému budovania povedomia obyvateľov lokalít svetového kultúrneho dedičstva a európskeho dedičstva a jeho zapojenia do procesu ochrany na všetkých úrovniach. V tejto súvislosti sa zamerať na zlepšenie propagácie územia, organizovanie kultúrnych podujatí, vzdelávacích programov, vytvorenie podmienok na dlhodobejší pobyt návštevníkov v lokalite, zvýšenie ponuky služieb a pod.. 
4. Spolupráca s neziskovými organizáciami na obnove národných kultúrnych pamiatok a aj prostredníctvom dobrovoľníckej činnosti.
5. Výrazné posilnenie propagačnej a výchovnej činnosti v oblasti ochrany pamiatkového fondu so špecifickým zameraním na zvolenú cieľovú skupinu (školy, vlastníci národných kultúrnych pamiatok, architekti, samospráva, široká verejnosť atď.).

Úlohy v oblasti tradičnej ľudovej kultúry
Strategickým prostriedkom na dosiahnutie cieľov je prepojenie laického, amatérskeho, osvetového, umeleckého a vedeckého prístupu k tradičnej ľudovej kultúre. Predpokladá to vytvorenie priestoru na aktívnu činnosť v oblasti dokumentácie, informatizácie, vydavateľskej činnosti a metodickej činnosti. Východiskom na určenie strategických úloh sú cieľové skupiny, obsah a formy práce.

1. Identifikácia a inventarizácia tradičnej ľudovej kultúry
Vytvorenie systému získavania, spracovania a uchovania informácií, ktoré majú poskytnúť prehľad o výskyte a stave živých alebo zachovaných artefaktov a javov tradičnej ľudovej kultúry (ďalej „TĽK“) vo všetkých regiónoch SR; vypracovanie, overenie a vydanie metodiky pre obce a mestá.

2. Centrálna databáza informácií o tradičnej ľudovej kultúre
Vytvorenie základnej štruktúry informácií o tradičnej ľudovej kultúre, jej postupné napĺňanie v spolupráci so strategickými archívmi, obcami a mestami Slovenska i ďalšími partnermi a jej sprístupnenie prostredníctvom informačných technológií; vytvorenie jednotného súboru údajov na dokumentovanie a spracovávanie tradičnej ľudovej kultúry v rôznych dátových skladoch; vytvorenie encyklopédie ľudovej kultúry Slovenska aplikovateľnej pre centrálnu databázu. Vytvorenie doménového portálu špecializovaného na oblasť tradičnej ľudovej kultúry, vytvorenie rozsiahlej databázovej štruktúry, ktorá bude obsahovať informácie o hmotných i nehmotných javoch a artefaktoch tradičnej ľudovej kultúry, vytvorenie nového databázového prostredia pre celú šírku problematiky na základe klasifikácie spracovanej pre jednotlivé časti TĽK.

3. Výchova a vzdelávanie  
Vytvorenie podmienok na intenzívnejšie a objektívnejšie sprostredkovávanie informácií 
o TĽK prostredníctvom školského systému s dôrazom na základné a stredné školstvo, ale aj na predškolskú výchovu. Konkretizácia námetov na školské vzdelávacie programy orientované na schválenú prierezovú tému Regionálna výchova a tradičná ľudová kultúra.

4. Národný zoznam majstrovských diel nehmotného kultúrneho dedičstva
Tvorba národného stupňa svetového zoznamu majstrovských diel nehmotného kultúrneho dedičstva ľudstva. Vytvorenie metodiky a podmienok na udeľovanie titulu Majstrovské dielo nehmotného kultúrneho dedičstva Slovenska; pravidelné udeľovanie titulov prostredníctvom prestížneho spoločenského podujatia.

5. Metodika podpory prejavov folklorizmu
Vytvorenie podmienok na intenzívnejšiu pomoc a orientáciu vedúcich folklórnych kolektívov a organizátorov podujatí, ktoré využívajú javy a prejavy tradičnej ľudovej kultúry. Vypracovanie analýzy stavu organizovaných foriem folklóru; vypracovanie odporúčania na zintenzívnenie odbornej a organizačnej starostlivosti v tejto oblasti.

6. Medzinárodná spolupráca
Vytvorenie podmienok na cezhraničnú i širšiu medzinárodnú spoluprácu v oblasti starostlivosti o tradičnú ľudovú kultúru a jej propagáciu. Výmena informácií a skúseností, podpora programov, projektov a aktivít, poskytovanie štúdií týkajúcich sa rozličných aspektov ochrany, študijné pobyty expertov a praktikov a výmeny know-how.

Úlohy v oblasti ľudovoumeleckej výroby
Nadväzujúc na Koncepciu starostlivosti o tradičnú ľudovú kultúru v oblasti ľudovej umeleckej výroby (ďalej „ĽUV“) v miestnej a regionálnej kultúre je najvyšším cieľom vybudovať trvalo udržateľný systém ochrany a rozvoja tradičnej ľudovej umeleckej výroby na troch pilieroch          a systéme logických väzieb medzi nimi:

1. Účasť štátu na budovaní trvalo udržateľného systému ochrany a rozvoja ĽUV
Vybudovanie hlavnej osi systému ochrany ľudovej umeleckej výroby, t. j. siete regionálnych centier remesiel (RCR) so školami remesiel, knižnicami, galériami a predajňami. V budúcnosti počítať so vznikom RCR aj v menších regiónoch, kde prirodzenou cestou vzniknú podmienky na ich úspešné fungovanie. (Štát garantuje: štátnu objednávku na kultúrne projekty s dlhodobým efektom v prospech odvetvia, systematický monitoring stavu remesiel v regiónoch, tvorbu metodiky vzdelávania v záujmových kurzoch remesiel a vzdelávania lektorov remesiel, široký prístup k informáciám o remeslách cez internet, expozície, registre výrobcov a databázy výrobkov, propagačné aktivity a edičnú činnosť, dostupnosť poradenstva cez regionálne  centrá  remesiel,   vývoj nových výrobkov a poradenstvo  dizajnérov  cez  otvorený ateliér, poradenstvo etnológov v múzeách a otvorenom depozitári ľudovej umeleckej výroby, posilňovanie národnej identity cez integračné aktivity – festivaly remesiel a súťaže remesiel v celoslovenskom rozsahu a i.)

2. Účasť orgánov verejnej správy na budovaní trvalo udržateľného systému ochrany 
a rozvoja ĽUV
Zavedenie výučby techník ľudovej umeleckej výroby do učebných osnov základných škôl s cieľom oživiť regionálne špecifiká a tradície. Prostredníctvom umeleckých škôl, kultúrnych zariadení, miestnych a regionálnych múzeí vzdelávať, rozvíjať talenty a fixovať tradície.  Organizovaním súťaží, výstav a trhov popularizovať tradičné remeslo v regióne. (Organizácie   verejnej   správy   a samosprávy   garantujú:   čerpanie   prostriedkov   v rámci   rozvojových regionálnych programov, vzdelávacie programy, propagovanie miestnych tradícií remesiel 
a ľudových výrob, záujmové vzdelávanie a prípravu na povolania v oblasti vidieckeho turizmu,  integráciu remeselníkov a záujemcov  o remeslá  prostredníctvom udržiavania  miestnych  a  mestských  festivalov, regionálnych slávností a pod..)

3. Účasť organizácií tretieho sektora na budovaní trvalo udržateľného rozvoja systému ochrany ĽUV:
-	sieť občianskych združení Asociácie ľudovej umeleckej výroby v regiónoch združuje najmä výrobcov, t. j. adresátov organizovaného systému ochrany a rozvoja,
-	sieť neziskových organizácií zabezpečujúcich odbyt ľudových umeleckých výrobkov pod značkou ÚĽUV.
Vyplniť medzeru v inštitucionalizovanom systéme ochrany a rozvoja ĽUV. Vytvoriť a začleniť do inštitucionalizovaného systému ochrany a rozvoja ĽUV organizácie, ktoré budú združovať výrobcov a obhajovať individuálne a kolektívne záujmy. Umožniť občianskym združeniam výrobcov zakladať neziskové organizácie zabezpečujúce odbyt ich výrobkov. (Asociácia ľudovej umeleckej výroby je garantom ochrany individuálnych a kolektívnych záujmov výrobcov. Asociácie združujú adresátov štátnej podpory, resp. podpory verejnej správy 
a samospráv. V systéme ochrany a rozvoja ľudovej umeleckej výroby v regiónoch sú pre organizácie štátneho a verejného sektora partnerom, ktorý reprezentuje záujmy výrobcov – nositeľov zručností. Cieľom regionálnych asociácií je tiež: zviditeľňovať osobnosti súčasnej ĽUV, realizovať ďalšie vzdelávanie aktívnych výrobcov ĽUV na rozvoj ich živnosti, využívať prostriedky z grantov a členských príspevkov na občianske kultúrne aktivity, využívať zdroje z verejnoprospešnej činnosti neziskových organizácií. Žiaducim dôsledkom, resp. dôkazom fungujúceho systému ochrany ľudovej umeleckej výroby je existencia výroby a jej udržateľnosť. Nutným predpokladom udržateľnosti výroby je odbyt. Jedine odbyt výrobkov,  zabezpečovaný prostredníctvom neziskových organizácií, umožňuje ponechať odbytom vytvorené zdroje v plnom rozsahu v systéme a využívať ich na podporu ochrany a rozvoja ľudovej umeleckej výroby. Systém počíta s tým, že zástupcovia organizácií všetkých troch pilierov systému budú aktivity na podporu remesiel v regióne koordinovať a vytvárať medzi sebou navzájom systémové väzby. V inej zostave zástupcov sa môže vykonávať spoločenská kontrola využívania prostriedkov získaných na ochranu a rozvoj ľudovej umeleckej výroby 
v regióne z viacerých zdrojov.)

Úlohy v oblasti osvetovej činnosti
Nadväzujúc na plnenie Stratégie rozvoja osvetovej činnosti rozvoj miestnej a regionálnej kultúry treba  podporiť najmä:
1.	Prostredníctvom Ústrednej rady záujmovej umeleckej činnosti pôsobiacej pri Národnom osvetovom centre zefektívniť systém podpory a prezentácie postupových súťaží a prehliadok záujmovej umeleckej činnosti.
2.	Vytvorením komplexného systému vzdelávania vo všetkých oblastiach a úrovniach kultúrno-osvetovej činnosti zabezpečiť pre profesionálnych zamestnancov, dobrovoľníkov kultúrno-osvetovej činnosti a verejnosť formálne a neformálne vzdelávanie.
3.	Rozšírením obsahovej a vecnej stránky vzdelávania dobrovoľných pracovníkov uplatňujúcich sa v tomto segmente kultúry a tiež  formálnej stránky podporou najmä dištančnej formy a e-learningu.
4.	Zabezpečiť a realizovať vzdelávanie zamestnancov obcí pôsobiacich v oblasti kultúry, ktoré zabezpečí NOC  v spolupráci so  SNM, SNG, SNK, Pamiatkovým úradom, ÚĽUVom a ďalšími odbornými garantmi so zameraním na úlohy kultúry v miestnom a regionálnom rozvoji a ich prepojenie na cestovný ruch.
5.	Vytvorením webovej stránky – Výročia v miestnej a regionálnej kultúre (o osobnostiach a subjektoch pôsobiacich v miestnej a regionálnej kultúre – v celoštátnom i regionálnom  rozsahu).
6.	Motivačným a poradenským pôsobením pri tvorbe obsahu a náplne regionálnej a miestnej tlače v oblasti kultúry, najmä hmotného a nehmotného kultúrneho dedičstva a posilňovania národnej identity (v spolupráci NOC s ďalšími odbornými subjektmi, ako napríklad Slovenské národné múzeum, Slovenská národná knižnica, Matica slovenská,  Združenie miest a obcí Slovenska, Únia miest Slovenska, Filozofická fakulta Univerzity Komenského v Bratislave a pod.).
7.	Motivačným a poradenským pôsobením na tvorbu obecných a miestnych kroník.