Obsah

Úvod .........................................................................................................................	str. 2

I. Výzva 21. storočia ...............................................................................................	str. 3

II. Komplexné chápanie produktivity a jej sociálno-ekonomická 
definícia ...................................................................................................................	str. 4
	II.1. Produktivita ako základný zdroj konkurencieschopnosti ...........................	str. 5
	II.2. Produktivita a udržateľný rast ...................................................................	str. 6
	II.3. Faktory produktivity ...................................................................................	str. 7

III. Zhodnotenie stavu a východísk v Slovenskej republike ..............................	str. 9

IV. Úloha vlády Slovenskej republiky v zvyšovaní produktivity 
      a konkurencieschopnosti slovenskej ekonomiky ...........................................	str. 10

V. Národný program zvyšovania produktivity a konkurencieschopnosti
     slovenskej ekonomiky do roku 2006 – rozpracované opatrenia ..................	str. 10
	V.1. Zameranie Národného programu zvyšovania produktivity 
	       a konkurencieschopnosti slovenskej ekonomiky .........................................	str. 10
	V.2. Piliere Národného programu zvyšovania produktivity
	       a konkurencieschopnosti slovenskej ekonomiky .........................................	str. 11
A.	Pilier hospodárskeho rastu ..................................................................	str. 11
B.	Pilier kvality a inovácií .......................................................................	str. 12
C.	Pilier rastu zamestnanosti a rozvoja ľudských zdrojov .......................	str. 13
D.	Pilier ochrany práce a životného prostredia ........................................	str. 15
E.	Pilier sociálneho partnerstva ...............................................................	str. 16
F.	Pilier osvety a zvyšovania povedomia ................................................	str. 17

VI. Cieľové skupiny ................................................................................................	str. 17

VII. Organizačné zabezpečenie .............................................................................	str. 18

VII. Závery ..............................................................................................................	str. 18

Prílohy
Príloha č. 1 ................................................................................................................	str. 21
Príloha č. 2 ................................................................................................................	str. 24
Príloha č. 3 ................................................................................................................	str. 26
Príloha č. 4 ................................................................................................................	str. 27
Príloha č. 5 ................................................................................................................	str. 28
Príloha č. 6 ................................................................................................................	str. 31
Príloha č. 7 ................................................................................................................	str. 33
Príloha č. 8 ................................................................................................................	str. 34
Príloha č. 9 ................................................................................................................	str. 35
Príloha č. 10 ..............................................................................................................	str. 37
Príloha č. 11 ..............................................................................................................	str. 38
Príloha č. 12 ..............................................................................................................	str. 39
Príloha č. 13 ..............................................................................................................	str. 40
Úvod

Tajomstvo zvýšenia produktivity a konkurencieschopnosti ekonomiky Slovenska spočíva v inicializácii a rozvoji národného hnutia za zvyšovanie produktivity na základe sociálneho partnerstva a spolupráce.   

Slovenské centrum produktivity

Slovenská republika sa nachádza v procese prechodu na trhovú ekonomiku. V súčasnosti naša ekonomika zápasí s ťažkosťami vo vytváraní a akumulovaní zdrojov na svoj ďalší rozvoj, ktoré v prípade ich neriešenia môžu viesť k trvalému deficitu zdrojov na modernizáciu a rozvoj podnikov a ďalších oblastí, vrátane pomalého prílevu zahraničných investícií. Príčinou nízkej úrovne slovenského exportu je nízka produktivita a konkurencieschopnosť. 
 
Čísla naznačujú, že úroveň produktivity na Slovensku dosahuje len 1/10 úrovne produktivity dosahovanej v najvyspelejších krajinách EÚ.  Z uvedeného dôvodu je potrebné urýchlene zvýšiť produktivitu slovenskej ekonomiky, aby dosiahla väčšiu konkurencieschopnosť pri vstupe do EÚ. Príčina nízkej výkonnosti a produktivity nespočíva len v nedostatočnom technickom vybavení, ale aj v nesprávnej organizácii práce a pracovísk, v neefektívnom využití zdrojov a v nedostatočnej motivácii pracovných síl.

Z aspektu vysokej miery nezamestnanosti na Slovensku, slovo „produktivita“ je u väčšiny obyvateľstva vnímané negatívne. Skutočne, na podnikovej úrovni často výsledkom zvýšenia produktivity je zvýšenie nezamestnanosti. Z krátkodobého hľadiska to znamená, že v  Slovenskej republike produktivita je chápaná ako synonymum produktivity práce a preto túto situáciu je potrebné zmeniť. 

Skúsenosti z rozvinutých ekonomík svedčia o tom, že zo strednodobého a z dlhodobého hľadiska na makroekonomickej úrovni je to predovšetkým zvýšenie produktivity, ktoré prináša vyššiu úroveň udržateľnej zamestnanosti a tým aj zvýšenie životnej úrovne obyvateľstva. Pochopiteľne, vyžaduje to spoluprácu hlavných predstaviteľov ekonomiky – sociálnych partnerov.

Predkladaný program je založený na troch tradičných komponentoch, ktoré sú súčasťou akýchkoľvek aktivít a opatrení na zvyšovanie produktivity: poznatky (vedomosti), spôsobilosť (zručnosti, skúsenosti) a postoje.

Poznatky (vedomosti) sú relatívne ľahkou záležitosťou (aspektom), pretože techniky, praktiky a metódy, ktoré sú a budú implementované na Slovensku sú už uplatňované v zahraničí. Ich adaptácia by nemala spôsobovať problémy.

Spôsobilosť (skúsenosti a schopnosti) je už zložitejším aspektom. Hoci úroveň vzdelania a školení na Slovensku je na vysokej úrovni, spôsobilosť pracovných síl v oblasti produktivity vo výrobe a službách nie je na potrebnej úrovni, alebo ich schopnosti a zručnosti nie sú dostatočné ani správne aplikované. 

Postoje a ich zmena sú pravdepodobne najvýznamnejšie a veľmi zložitá je ich implementácia. Postoje nebude možné zmeniť len prostredníctvom nejakej generálnej propagandy alebo napomínaním. Zmena postojov musí prebiehať u jednotlivcov, skupín a organizácií, ich motivovaním prostredníctvom modifikovaných organizačných štruktúr, vedomostí a praktických skúseností.
 
Štruktúra a obsah predkladaného programu vznikol po vzájomných diskusiách s domácimi odborníkmi a odborníkmi z Interantional Labour Organisation (ILO), European Association of National Productivity Centres (EANPC), Asian Productivity Organisation (APO), Japanese International Cooperation Agency (JICA) a American Productivity and Quality Center (APQC).

Na koordináciu Národného programu zvyšovania produktivity a konkurencieschopnosti slovenskej ekonomiky sa predpokladá vytvorenie Koordinačnej rady  ministrom práce, sociálnych vecí a rodiny v spolupráci so Združením priemyselných zväzov SR a Radou SLCP.

Národný program zvyšovania produktivity a konkurencieschopnosti slovenskej ekonomiky pokrýva všetky odvetvia a sektory národného hospodárstva a jeho cieľom je v prvom rade pomáhať v oblasti reformy riadenia a zvyšovania produktivity na podnikovej úrovni. Program musí byť podporovaný všetkými výkonnými a monitorovacími (kontrolnými) orgánmi štátnej správy a samosprávy, od vrcholového riadenia podnikov po riadenie prevádzok, odborovými orgánmi a organizáciami a jednotlivými zamestnancami podnikov a organizácií. Len takéto široké zapojenie subjektov a organizačných útvarov môže byť zárukou úspechu realizácie programu a zlepšenia fungovania celej ekonomiky Slovenska a jej jednotlivých podnikov.

Celoštátna pôsobnosť programu si kladie za cieľ iniciovať a postupne rozvinúť národné hnutie za zvyšovanie produktivity a konkurencieschopnosti.

I. Výzva 21. storočia   

Na úsvite 21. storočia sú všetky krajiny konfrontované so stále sa meniacim súborom výziev. Najvýznamnejšími výzvami súčasného a budúceho obdobia sú predovšetkým – globalizácia ekonomiky tak vo sfére výrobkov, ako aj vo sfére  služieb, prechod od hromadnej výroby k výrobe orientovanej na zákazníka, vysoká kvalita výrobkov a služieb, pružný rast konkurencieschopnosti, prechod od nákladových faktorov k inováciám a k celkovej flexibilite výroby a služieb vzhľadom na dopyt na trhu práce. To prinesie organizáciám schopnosť správne a rýchlo sa prispôsobiť zmenám, ako aj schopnosť uskutočňovať zmeny na všetkých úrovniach národného hospodárstva.

Uvedené atribúty a ich trvalý rozvoj možno zabezpečiť iba za predpokladu zodpovedajúcej úrovne produktivity jednotlivých organizácií i celého národného hospodárstva. Túto skutočnosť si uvedomujú všetky vyspelé krajiny sveta a ich exekutíva. Na podporu produktivity realizujú vlády vyspelých krajín systémové opatrenia, medzi ktoré patrí i zakladanie Národných centier produktivity.

Dôležitosť zvyšovania produktivity má v súčasnosti nadnárodný charakter, čo dokumentuje v rámci Európy i existencia Európskej asociácie národných centier produktivity – EANPC (European Association of National Produktivity Centres), ktorá bola založená v roku 1966 a sídli v Bruseli. Na základe realizovaných aktivít, medzinárodných referencií a jasne formulovanej stratégie ďalšieho rozvoja bolo za riadneho člena EANPC prijaté v roku 1999 i Slovenské centrum produktivity.

EANPC v roku 1998 prijalo na základe medzinárodných diskusií, námetov a odporúčaní nové memorandum, zmyslom ktorého je dať komplexnejší zmysel koncepcii produktivity vo vzťahu k trom kľúčovým a aktuálnym problémom európskych krajín – ekonomickému rastu produktivity prostredníctvom inovácií, rastu kvality pracovného života a rastu zamestnanosti. Nové memorandum určuje základy na podporu produktivity v novom tisícročí a slúži ako základný dokument pre spoluprácu medzi členskými organizáciami, vrátane SR. K tejto výzve sa aktívne hlásia všetky Národné centrá produktivity v Európe, ktoré sú združené v EANPC.

Ciele tohto memoranda sú veľmi aktuálne i pre SR. Zámerom predkladaného návrhu Národného programu zvyšovania produktivity a konkurencieschopnosti slovenskej ekonomiky je tieto ciele rozpracovať na slovenské podmienky a postupne ich realizovať.

II. Komplexné chápanie produktivity a jej sociálno-ekonomická definícia

Produktivita vyjadruje ako účinne, na základe využitia všetkých zdrojov, trvalého odhalenia nových prístupov a systematického zlepšovania pracovných metód, boli produkty vyrobené alebo služby poskytnuté. 

Nové chápanie a definovanie produktivity v najširšom zmysle zahŕňa súbor faktorov prispievajúcich a pôsobiacich na zvyšovanie produktivity. 

Komplexné chápanie produktivity spočíva v tom, že  vstupy nezahŕňajú iba objem práce, ale i kvalitu a množstvo všetkých zdrojov – vrátane prírodných, infraštrukturálnych a organizačných, ktoré podniky využívajú na dosiahnutie svojich výsledkov. 

Produktivita všetkých faktorov je vyváženým vyjadrením toho, či sú jednotlivé faktory  prispievajúce k rozvoju produktivity (práca, kapitál, zdroje, atď.) dobre usporiadané, rozvíjané a riadené vo výrobe a v službách. 

Produktivita bola a stále je hlavným komponentom ekonomického rastu. Je zvyšovaná najmä nahradzovaním práce kapitálom. To prebieha nepretržite od začiatku priemyselnej revolúcie (napríklad náročné procesy na pracovnú silu v oblasti výroby materiálov, dopravy, informácií a voľného času boli nahradzované kapitálovo náročnými procesmi využívajúcimi nové stroje a zariadenia). Tieto drasticky redukovali počet pracovníkov potrebných vo výrobných procesoch, ale prostredníctvom dopytu po tovare, generovaným dodatočným bohatstvom v službách a v iných oblastiach sa zamestnanosť zvyšovala. Rovnako tak nepretržité úsilie o lepšie využívanie práce – ako „sily svalov a sily mozgu“ – vytvára nové pracovné miesta, hlavne pre kvalifikovaných pracovníkov, ktorí sú schopní sa vysporiadať so zmenou.

Na makroekonomickej úrovni produktivita na jednej strane ovplyvňuje využitie ekonomických zdrojov na dosiahnutie lepších výsledkov, a na druhej strane je tiež výsledkom výkonnostného procesu.

Produktivita preto nie je procesom bez hodnôt, ale skôr vyžaduje sledovanie a riadenie  zmien na rôznych úrovniach.

Produktivita v sebe zahŕňa prijatie dlhodobejšej perspektívy než ziskovosť, teda zahŕňa prijatie komplexnej koncepcie zvyšovania produktivity. Ziskovosť je jednou zložkou produktivity, ale je i silne ovplyvňovaná cenami, ktoré podnik platí za vstupy a za dosiahnutie svojich výstupov. Pokiaľ môže podnik viac než pokryť náklady na svoje vstupy zvýšením cien výstupov, jeho ziskovosť môže rásť dokonca i v prípade, že jeho produktivita klesá (tzv. „faktor pokrytý cenou“). Preto sa kľúčové charakteristiky produktivity na podnikovej úrovni vyjadrujú vo fyzických jednotkách; na úrovni odboru, odvetvia a celej ekonomiky sa musia používať také ekonomické jednotky, ktoré zahŕňajú vplyvy inflácie, ako aj paritu kúpnej sily.

Produktivita nezávisí od peňažných fluktuácií, ktoré môžu viesť k nečakaným ziskom a stratám burzových maklérov a špekulantov, skôr vyžaduje vytrvalosť a nepretržitý proces, pričom nevyhnutným hnacím motorom tohto procesu je „konkurencia“ v rôznych formách.

Koncepcia komplexnosti produktivity pokrýva celú škálu opatrení na podporu produktivity so zameraním sa na „ľudský faktor“. Osobitne dôležité je poskytovať väčšiu zodpovednosť zamestnancom na pracovisku, zdravú a bezpečnú prácu. Vytvárať pracoviská, ktoré vyžadujú kvalifikovanosť a organizácie, ktoré prosperujú vďaka individuálnemu a kolektívnemu vzdelávaniu a kriticky sledujú a využívajú nové poznatky a skúsenosti.

Produktivita ako sociálnoekonomická kategória je miera efektívneho využitia ľudských zdrojov. Produktivita je však predovšetkým postoj mysle, ktorý vychádza z presvedčenia, že veci je možné robiť dnes lepšie ako včera a lepšie zajtra ako dnes. Vyžaduje to neustále úsilie prispôsobovať ekonomické aktivity podľa meniacich sa podmienok a uplatňovať nové teórie, metódy a technológie. 

Takýmto spôsobom produktivita vyjadruje efektívne využitie dostupných zdrojov za účelom výroby určitého výstupu. Miera efektívnosti, ako výsledok každodenného zlepšovania je potom vyjadrená pomerom vstupu a výstupu, čo na celoštátnej úrovni je možné merať (hodnotiť) prostredníctvom HDP na obyvateľa. 

Proces zvyšovania produktivity sa skladá z 3 krokov: chcieť – môcť – uskutočňovať. Produktivitu máme záujem zvyšovať všetci, lebo je zárukou rastu životnej úrovne. Môcť – znamená vytvoriť podmienky pre štúdium, analýzy, výskumy a aplikácie, tak aby boli nájdené najlepšie praktiky a metódy pre zvyšovanie produktivity. Až potom nasleduje vlastná realizácia a rozšírenie získaných poznatkov v rámci všetkých oblastí našej spoločnosti.

II.1. Produktivita ako základný zdroj konkurencieschopnosti

	Produktivita vyjadruje úroveň podnikovej konkurencieschopnosti.

	Konkurencieschopnosť je stupeň, ktorým je krajina schopná v podmienkach voľného a nestranného trhu vyrábať výrobky a poskytovať služby, ktoré sú preverované medzinárodnými trhmi, pri súčasnom udržiavaní a rozširovaní reálnych príjmov a zlepšovaní životných podmienok ľudí v dlhodobom horizonte.

	Rast produktivity zvyšuje možnosti konkurovať na základe výsledkov prevádzkovej, technologickej a riadiacej výkonnosti, kvality stratégie a úrovne inovácií.

	Odborníci tvrdia, že doposiaľ nebol vo svete úplne využitý potenciál produktivity. Niektoré štúdie však preukazujú, že vedomé úsilie o riadenie produktivity prináša dramatické zlepšenie (kanadská štúdia z tejto oblasti dokázala, že pridaná hodnota u priemerného a najlepšieho pracovníka za deň sa môže líšiť až o 90 %). Aj na základe takýchto výsledkov odborníci dospeli k záveru, že vysoká produktivita v spojení s efektívnymi sociálnymi programami je najlepším spôsobom na zmiernenie chudoby.

	Pre dosahovanie, resp. zvyšovanie konkurencieschopnosti je nevyhnutná schopnosť kombinovať efektívnosť nákladov a kontinuálne zvyšovanie produktivity, ktorá pochádza zo súhry medzi schopnosťami podniku a trhmi výrobkov (ponuka a dopyt).

Konkurencieschopnosť v perspektíve

konkurencieschopnosť výrobku

konkurencieschopnosť procesu

konkurencieschopnosť štruktúry

konkurencieschopnosť spoločností

	Globálne konkurenčné prostredie sa vyznačuje nasledovnými charakteristikami: Otvorenosť: ekonomická a politická liberalizácia, trhová, ekonomická a globálna ekonomická a politická integrácia. Transparentnosť: rastúca sledovanosť a komunikačné technológie výrazne sťažujú skrývanie rozhodnutí vlády a spoločností pred kritickým pohľadom verejností. Schopnosť reagovať: zákazník očakáva okamžité dodanie tovarov a služieb v požadovanej kvalite, množstve a mieste. Schopnosť preraziť: predikovanie zmien, ktoré sú veľmi rýchle a vysoko komplexné, sa stáva obtiažne. Vlády a podniky radšej ako predpovedanie zmien preferujú vývoj rozličných scenárov, systémy rýchlej výstrahy a prípravu kapacít na okamžitú reakciu.

II.2. Produktivita a udržateľný rast

	Základným problémom rozvojových stratégií je dnes udržateľný rast a najmä spôsob akým bol dosiahnutý.

	Medzi produktivitou a rastom existuje úzke spojenie. Odborníci tvrdia, že akonáhle meraním produktivity hodnotíme efektívnosť a účinnosť použitých zdrojov na uspokojovanie spoločenských potrieb, produktivita sa stáva najschodnejšou cestou k udržateľnému rastu.

	Nové prístupy spájajúce produktivitu a udržateľný rast vyžadujú rozšírenie systémových hraníc podniku zahrňujúc sociálne a ekologické aspekty rastu podniku, začlenenie udržateľného rastu do systému riadenia produktivity, zavedenie nového systému merania produktivity.

	Podľa Európskej centrálnej banky závažné problémy eurozóny pochádzajú z vysokého daňového zaťaženia, prílišnej regulácie, bohatých sociálnych výhod a nepružnosti trhu práce, čo vedie k vysokým nákladom práce a nízkej konkurencieschopnosti.

	Podľa Dr. Josepha Prokopenka (Ženeva) cenou za prehnanú reguláciu je spomalenie až strata príležitostí, ziskovosti a konkurencieschopnosti. Prílišná regulácia podľa tohto odborníka podporuje korupciu. Preto existuje tlak na zníženie regulácie, kratšie kontrolné cykly a otvorenosť medzi regulátormi a súkromným sektorom (napr. na získanie povolenia pre podnik v Singapúre sa vytvorí tím úradníkov z príslušných organizácií a od investora, aby spolupracovali tempom investora).

	Vzťahy medzi bohatými sociálnymi výhodami a ekonomickým rastom vyplývajú z nasledovnej schémy:

Nadmerný sociálny blahobyt vo vzťahu k HDP

nepružný trh práce

vysoké štátne výdavky

štátne dôchodky

vysoké daňové sadzby

nízke štátne úspory

nízke súkromné úspory

vysoká nezamestnanosť

nízke národné úspory

Nízky ekonomický rast

II.3. Faktory produktivity

	Úroveň a vývoj produktivity podnikov závisí od dvoch základných skupín faktorov: externých a interných. Externé faktory produktivity a ich pôsobenie je ovplyvňované ekonomickými cyklami, trhom práce, trhom pozemkov, materiálov a energií, dostupnosťou finančných zdrojov na podnikanie a hospodárskou politikou vlády. Interné faktory produktivity sa spravidla členia na 3 skupiny: vstupné faktory, procesné faktory a výstupné faktory. Nezdanedbateľnými sú faktory ovplyvňujúce produktivitu konkrétneho pracovníka.

	Základným faktorom rastu produktivity je však podnik, pretože v ňom sa stretávajú všetky dostupné zdroje slúžiace na výrobu tovarov a poskytovanie služieb.

	Účinnosť uvedených vzájomne pôsobiacich faktorov v makroekonomickom, inštitucionálnom a sociálnom prostredí sa nakoniec prejavuje v produktivite a konkurencieschopnosti.

Integrovaný model faktorov produktivity

Podnikové faktory produktivity

Interné faktory

Externé faktory

Štrukturálne zmeny cyklu podniku	Zdroje	Politika vlády		Vstupné faktory	Procesné faktory	Výstupné faktory	
•	Podmienky podnikania
•	Konkurencia
•	Štruktúrne zmeny odvetvia
•	Kapitálové štruktúrne zmeny
•	Úspory z rozsahu výroby
•	Demografické zmeny
•	Sociálne zmeny	•	Pracovná sila: ponuka a dopyt, vzdelanie, flexibilita, mobilita
•	Pôda: dostupnosť, cena
•	Materiály a energia 
•	Dostupnosť financií	•	Politika štruktúrnych zmien
•	Politika produktivity
•	Politika cyklov podnikania
•	Regulácia prírodného prostredia
•	Fiškálna a daňová politika
•	pracovná sila, vzdelávanie a tréning 		•	Kapitál, závod a zariadenia 
•	Materiál a energia 
•	Technológia a know-how
•	Konštrukcia produktu
•	Ľudia: výber a prijímanie	•	Ľudia: motivácia, tréning, kariéra, pracovné vzťahy
•	Konštrukcia produktu
•	Technológia
•	Využitie prevádzky a zariadenia, údržba, rozvoj
•	Materiály a energie
•	Pracovné postupy
•	Spätná väzbe: meranie a analýza
•	Organizačné systémy a štýl riadenia	•	Objem výroby
•	Produktový mix
•	Cena produktu
•	Kvalita
•	Inovatívnosť dizajnu produktu
•	Balenie
•	Služby po predaji
•	Včasná dodávka
•	Dostupnosť produktu v ľubovoľnom čase
•	Záručný a pozáručný servis
•	Trhový podiel a penetrácia
•	Podnikový imidž	

Významné faktory ovplyvňujúce 
produktivitu pracovníka

Produktivita 
pracovníka

Pracovný výkon
zamestnanca

- Spôsobilosť
- Motivácia

Nástroje
Náradie
Výrobok (vyrobiteľnosť)
Suroviny
Metódy
Layout práce

Organizačné
 podmienky

Potreby
jednotlivcov

Pracovné
podmienky

III.  Zhodnotenie stavu a východísk v Slovenskej republike

Produktivita patrí medzi najvýznamnejšie faktory, ktoré ovplyvňujú výkonnosť ekonomiky Slovenskej republiky a je kľúčovým faktorom rastu jej konkurencieschopnosti a rastu konkurencieschopnosti slovenských podnikov.

V tomto období už nie je možné tvrdiť, že konkurenčnou výhodou slovenskej ekonomiky je lacná pracovná sila, pretože náklady na slovenské výrobky a služby dosahujú úroveň porovnateľnú s nákladmi na výrobky a služby v rámci EÚ. Táto skutočnosť je spôsobená  nízkou produktivitou, t.j. neefektívnym využívaním jednotlivých dostupných zdrojov a nedostatočným rozvojom ľudských zdrojov v organizáciách. Príčiny nespočívajú len v nedostatočnom technickom a technologickom vybavení organizácií a pracovísk, ale aj v nesprávnej organizácii práce, v neefektívnom využívaní  zdrojov, hlavne ľudských vo väzbe na nízku úroveň motivácie, sociálnych a pracovných podmienok.

V súčasnosti ekonomika krajiny prežíva veľké ťažkosti, prejavom ktorých je okrem veľmi nízkej produktivity aj nízka miera rastu hrubého domáceho produktu a vysoká miera nezamestnanosti. Je nevyhnutné urýchlene a cieľavedome zvýšiť produktivitu slovenskej ekonomiky, aby sa dosiahla väčšia konkurencieschopnosť SR pri vstupe do EÚ. Z tohto hľadiska je skutočne k dispozícii len krátky čas pre zníženie zaostávania v oblasti produktivity voči krajinám EÚ.

V tomto kontexte v rámci procesu reštrukturalizácie podnikov a reformy verejnej a štátnej správy slovenské podniky a inštitúcie potrebujú jasné a ucelené programy zvyšovania produktivity a konkurencieschopnosti, ktoré budú obsahovať vytýčené zámery, osvedčené metódy a nástroje na dosiahnutie cieľov vo zvyšovaní produktivity vytýčených podnikmi. 

Základný rámec na propagáciu realizácie podnikových programov produktivity a pre získanie podnikov na prípravu a realizáciu podnikových programov produktivity si kladie za cieľ vytvoriť tento dokument najmä prostredníctvom v ňom dosiahnutých projektov, ktoré sú jeho prílohou.

IV. Úloha vlády Slovenskej republiky v zvyšovaní produktivity a konkurencieschopnosti slovenskej ekonomiky

Zvyšovanie produktivity a konkurencieschopnosti sa musí stať strategickým cieľom národnej ekonomiky a celej spoločnosti. Zvyšovanie produktivity bude pozitívne vplývať i na makroekonomickú úroveň, bude pomáhať pri výbere strategických odvetví, ktoré budú zvyšovať konkurencieschopnosť a upevňovať silné stránky slovenskej ekonomiky. Preto je potrebné konať v súlade s misiou a rozvojovými cieľmi produktivity a vytvoriť podmienky na ich realizáciu.

V Národnom programe zvyšovania produktivity a konkurencieschopnosti vláda Slovenskej republiky by mala plniť nasledovné úlohy:

1.	Vytvárať priaznivé ekonomické podmienky pre zvyšovanie záujmu podnikov o rast ich produktivity a konkurencieschopnosti.
2.	Podporovať proces rozširovania povedomia produktivity a osvojenia si významu produktivity a konkurencieschopnosti podnikmi.
3.	Určiť priority, krátkodobé a dlhodobé ciele v oblasti produktivity a konkurencieschopnosti. 
4.	Prostredníctvom Rady hospodárskej a sociálnej dohody a regionálnych orgánov tripartity venovať systematickú pozornosť realizácii Národného programu zvyšovania produktivity a konkurencieschopnosti slovenskej ekonomiky.
5.	Podporovať kampaň za zvyšovanie produktivity a konkurencieschopnosti podnikov s dôrazom na využitie médií, audiovizuálnych prostriedkov a publikácií.
6.	Garantovať možnú zahraničnú podporu a účasť pri realizácii národného a podnikových programov zvyšovania produktivity a konkurencieschopnosti.

V. Národný program zvyšovania produktivity a konkurencieschopnosti slovenskej ekonomiky do roku 2006 – rozpracované opatrenia

V.1. Zameranie Národného programu zvyšovania produktivity a konkurencieschopnosti slovenskej ekonomiky 

Vláda SR v záujme zabezpečenia trvalo udržateľného ekonomického rastu SR v spolupráci s inštitúciami verejného a súkromného sektora budú podporovať rozvoj všetkých parciálnych zložiek produktivity prostredníctvom jednotlivých rozvojových projektov v oblastiach:

•	hospodárskeho rastu krajiny,
•	kvality a inovácií,
•	rastu zamestnanosti a rozvoja ľudských zdrojov,
•	ochrany práce a životného prostredia,
•	sociálneho partnerstva, 
•	osvety a zvyšovania povedomia produktivity.

Realizáciou Národného programu zvyšovania produktivity a konkurencieschopnosti slovenskej ekonomiky sa urýchli proces zvyšovania produktivity a konkurencieschopnosti podnikov, čo vytvára základný predpoklad pre zvýšenie tempa ekonomického rastu slovenskej ekonomiky.  

V.2. Piliere Národného programu zvyšovania produktivity a konkurencieschopnosti slovenskej ekonomiky

A. pilier hospodárskeho rastu krajiny

Opatrenie č. 1
Zvýšená produktivita a konkurencieschopnosť – nevyhnutný predpoklad
ekonomického rastu v SR

Charakteristika problému

Ekonomická súťaž je hnacou silou rozvoja produktivity a ekonomického rastu, pretože každý podnik sa snaží zlepšovať svoju pozíciu na nákupných a predajných trhoch. Na druhej strane, výrazné zvýšenie produktivity a udržateľný rast zvyšujú konkurencieschopnosť. Nielen podniky, ale i národné ekonomiky si navzájom konkurujú čo je predpokladom spoločenského pokroku a zvyšovania životnej úrovne.

Prioritou vlády je prostredníctvom svojej makroekonomickej politiky vytvárať reálne predpoklady pre produktívne a konkurencieschopné priemyselné prostredie, ktoré  zabezpečí rozvoj ekonomického rastu krajiny. Táto politika ale vždy potrebuje byť podporovaná relevantnými mikroekonomickými iniciatívami rozvíjajúcimi produktivitu. Vysoká produktivita a konkurencieschopnosť našich podnikov a organizácií je základným predpokladom pre integráciu Slovenskej republiky do európskych štruktúr. 

Hospodársky rast je v priamej úmere s produktivitou, pretože na základe zvýšenej produktivity na celoštátnej úrovni sa zvyšujú príjmy štátu. V tomto kontexte treba vnímať koncepciu produktivity ako sociálno-ekonomickú kategóriu. Príjmy štátu, ktorých základom je zvýšená produktivita, prinášajú pre štát prosperitu, vyššie zdroje pre zamestnávateľské subjekty, zamestnancov a všetkých občanov.

Cieľ opatrenia

Vytvoriť priaznivé organizačné, materiálne a finančné podmienky pre zahájenie uplatňovania nástrojov produktivity v Slovenskej republike.  

Projekty na zabezpečenie opatrenia č. 1 sú uvedené v Prílohe č. 1 materiálu. 

B. pilier kvality a inovácií

Opatrenie č. 2
Zvyšovaním produktivity zabezpečiť vyšší štandard kvality výrobkov a služieb

Charakteristika problému

V skutočnosti sú „produktivita“ a „kvalita“ dve strany jednej mince, ktoré sú z dlhodobého hľadiska neoddeliteľné. Kladú dôraz na uspokojenie zákazníka. Zvýšená kvalita umožňuje zvýšiť objem predaja a výroby a tým aj zvýšenie produktivity.

Kvalita je tiež zameraná na znižovanie a odstraňovanie strát vo výrobe a v oblasti poskytovania služieb. To silne prispieva k zvyšovaniu produktivity výrobných procesov a procesov poskytovania služieb.

Vláda SR v rámci Národného programu kvality do 2003 má záujem na zabezpečení intenzívneho hospodárskeho rastu, zvyšovaní životnej úrovne obyvateľstva vrátane jeho zdravotných, bezpečnostných a enviromentálnych potrieb presadzovaním tzv. „komplexnej kvality“, ktorej súčasťou sú:

•	zvyšovanie povedomia kvality,
•	komplexné manažérstvo kvality,
•	zvyšovanie exportnej výkonnosti a konkurencieschopnosti ekonomiky SR,
•	zvyšovanie kvality v malých a stredných podnikoch,
•	zvyšovanie kvality v službách.

Národný program zvyšovania produktivity a konkurencieschopnosti slovenskej ekonomiky oceňuje horeuvedené kroky v oblasti kvality a bude podporovať synergiu medzi kvalitou a produktivitou a naopak, pretože:

„Produktivita bez kvality nemá zmysel, rovnako ako kvalita bez produktivity“

Cieľ opatrenia

Systematicky zabezpečovať koordináciu a zosúladenie úloh Národného programu kvality a Národného programu zvyšovania produktivity a konkurencieschopnosti slovenskej ekonomiky.

Projekty na zabezpečenie opatrenia č. 2 sú v Prílohe č. 2 materiálu. 

Opatrenie č. 3
Zabezpečiť zvyšovanie produktivity prostredníctvom inovácií a technologického pokroku

Charakteristika problému

Inovácie sú dynamickým prvkom produkcie a rastu. Bez inovácií je ďalší rozvoj podnikov, ekonomiky ako celku a spoločnosti nemožný. Bez inovácií neexistuje ani udržateľný rast produktivity. Bez efektívneho využitia zdrojov nie je možné dosahovať ani pokrok v oblasti inovácií a technológií.

Rýchlosť inovácií je dôležitá pre rast produktivity. Avšak na tomto poli neexistujú benchmarkingové vzory – v prípade, že ľudský faktor nie je v dostatočnej miere zapojený do inovácií, môže ponáhľanie sa, znamenať menšiu rýchlosť. Urýchľovať inovácie ako na úrovni podniku, tak aj na úrovni celej ekonomiky, sa stalo všeobecným trendom vďaka problémom so štrukturálnou zmenou v západných industrializovaných krajinách počas uplynulých 20 rokov.

Inovácie musia viesť k novým výrobkom a službám, k zlepšeniu výkonnosti procesov a k celkovej obnove ekonomiky. Je potrebné podporiť tvorbu nových progresívnych výrobných odborov založených na poznatkoch novej ekonomiky, teda ITC ekonomiky a jej využívania pre zvyšovanie produktivity práce. Inovácie musia viesť a prispievať k lepšej  organizácii práce a jej humanizácii.

Cieľ opatrenia

Vzájomne prepojiť a koordinovať aktivity v rámci programov zvyšovania produktivity a konkurencieschopnosti s ďalšími výskumnými programami, so zameraním štátnych programov výskumu a vývoja a štátnymi objednávkami výskumu a vývoja v snahe podporiť inovačný a technologický rozvoj.

Projekty na zabezpečenie opatrenia č. 3 sú uvedené v prílohe č. 3 materiálu. 

C. pilier rastu zamestnanosti a rozvoja ľudských zdrojov

Opatrenie č. 4
Zvýšená produktivita – hlavný predpoklad zabezpečenia zvýšenej zamestnanosti

Charakteristika problému

V priemyselne vyspelých krajinách je rast produktivity priamo spojený so zvýšením zamestnanosti. Krajiny s najvyšším rastom a úrovňou produktivity generujú najvyšší rast zamestnanosti.

To, čo sa na úrovni podniku vykazuje ako produktivita práce, je často dosahované buď tým, že redukovaná pracovná sila uskutočňuje prácu, ktorú skôr uskutočňovalo viac pracovníkov alebo – častejšie – tým, že skôr uskutočňované funkcie sú realizované externe.  Naviac, počas dvoch posledných desaťročí, mal nízky rast produktivity i negatívny vplyv na zamestnanosť – práca mizla a zamestnanosť nedosahuje dosiahnuteľný potenciál.

S rastom „sféry služieb“, sa stal vzťah medzi meraným rozvojom produktivity a zamestnanosti menej jasným. Objavil sa takzvaný „paradox produktivity“, ktorý indikuje, že vysoká miera rastu zamestnanosti v službách bola spojená so spomaľovaním rastu produktivity. Avšak niektorí analytici tvrdia že problém spočíva v tom, že dostupné nástroje neboli schopné zaznamenať pokroky v produktivite, ktoré boli významné a pomáhali vytvárať zamestnanosť v službách. Aby bolo možné v budúcnosti spojiť rozvoj produktivity a ekonomický rast takým spôsobom, aby to malo pozitívny vplyv na zamestnanosť, je nutné v ekonomike vyvinúť a implementovať nové prístupy  k zvyšovaniu produktivity. 

Podľa osvedčených skúseností členských organizácií EANPC aj v SR na riešenie nezamestnanosti je možné vplývať dvoma spôsobmi:

Na jednej strane prostredníctvom opatrení na podporu produktivity, konkurencieschopnosti, rastu inovácií, t.j. stabilizáciou a posilnením podnikateľských subjektov a tým aj stabilizáciou a zvyšovaním pracovných miest. Na druhej strane využívať v podnikoch pozitívne príklady na zavedenie koordinovaných opatrení na pružné riadenie výrobných faktorov, času a priestoru. 

Týmito spôsobmi je možné cieľavedome prispievať k tvorbe nových pracovných príležitostí, podporovať odvetvovú a regionálnu mobilitu pracovných síl.

Cieľ opatrenia

Implementovať kvalitatívne novú úroveň projektov, ktorých výsledkom je zavádzanie nástrojov umožňujúcich zvyšovanie produktivity takým tempom, aby sekundárnym dopadom bolo generovanie nových pracovných miest.

Projekty na zabezpečenie opatrenia č. 4 sú uvedené v Prílohe č. 4 materiálu. 

Opatrenie č. 5
Zvyšovať produktivitu podniku efektívnym využitím a rozvojom ľudských zdrojov 
s cieľom zvýšiť kvalifikovanosť a spôsobilosť pracovných síl

Charakteristika problému

Spôsob, akým je práca navrhovaná – od fyzického usporiadania jednotlivých pracovísk k spôsobu, akým je podnik „skĺbený“ so svojím okolím, hlavne s dodávateľmi a zákazníkmi – je určujúcim zdrojom rozvoja produktivity. 

Naviac, rastie dopyt po kvalifikovanej pracovnej sile. Nejde iba o to, aby boli získavané nové vedomosti, ale v niektorých prípadoch musia byť obnovované staré znalosti a je nutné sa odnaučiť zlé a pestovať nové postoje k práci. Výzvou pre produktivitu je zabezpečiť, aby  čo najväčšia časť pracovníkov mala záujem a bola schopná, nepretržite zvyšovať svoje individuálne a kolektívne znalosti a schopnosti. A to je možné dosiahnuť jedine prostredníctvom racionálneho systému výchovy a vzdelávania v rámci pracovného procesu a mimo neho v súlade s filozofiou komplexného chápania produktivity. 

V období rýchlych ekonomických a štrukturálnych zmien, technologického rozvoja, nepretržite sa meniacich trhov a silnejúcej národnej a medzinárodnej konkurencie, závisí podniková produktivita a efektívnosť čím ďalej, tým viac od rozvoja vysoko kvalifikovanej pracovnej sily. V situácii, kedy podniky operujú celosvetovo na technologicky podobnej úrovni, stáva sa vysoká kvalifikácia kľúčovým konkurenčným faktorom produktivity a ekonomickej efektívnosti. Efektívnosť a motivácia, znalosti, vedomosti a kľúčová kvalifikácia sa musia rozvíjať a využívať vo všetkých oblastiach a funkciách.

Toto je možné dosiahnuť iba v podnikoch, ktoré navrhujú a implementujú účinnú politiku v oblasti rozvoja ľudských zdrojov, aby svojim zamestnancom umožnili nepretržité vzdelávanie a rozvoj podnikových štruktúr, ktoré umožnia lepšie spĺňať požiadavky zákazníkov. Trvalou prioritou vlády musí byť vytvorenie spoločnosti, v ktorej výchova a vzdelávanie bude zdrojom dlhodobej prosperity SR a všestranného rozvoja osobnosti a uplatnenia každého občana.

Cieľ opatrenia

Vypracovať a implementovať koncepciu celoživotného vzdelávania so zameraním sa na šírenie správneho a komplexného chápania produktivity v zmysle zákona č. 386/1997 Z. z. o ďalšom vzdelávaní a európskeho memoranda produktivity, inovácií, kvality života a zamestnanosti. V uvedenom procese klásť dôraz na znevýhodnené skupiny obyvateľstva a najviac postihnuté regióny.

Projekty na zabezpečenie opatrenia č. 5 sú uvedené v Prílohe č. 5 materiálu. 

D. pilier ochrany práce a životného prostredia

Opatrenie č. 6
Zvyšovaním produktivity zabezpečiť vyššiu úroveň organizácie práce v podnikoch a BOZP

Charakteristika problému

Ekonomický úspech a konkurencieschopnosť podniku majú primárnu dôležitosť ako pre podnik, tak aj pre pracovníkov. Pre rozvoj orientovaný na budúcnosť potrebujú podniky kvalifikovaných, motivovaných a efektívnych pracovníkov, ktorí sú schopní a chcú aktívne prispievať k technickým a organizačným inováciám.

Zdravie pracovníkov, pracujúcich v zdravých pracovných podmienkach sú dôležitou podmienkou preto, aby podnik pracoval efektívne. Ekonomické ciele podniku nesmú (alebo by nemali) byť v konflikte s cieľmi v oblasti pracovných podmienok.

Vláda venuje prioritnú pozornosť dodržiavaniu predpisov v oblasti ochrany zamestnancov, zlepšovaniu pracovných podmienok, bezpečnosti a ochrane zdravia pri práci, pracovnému prostrediu a právam zamestnancov v práci v rámci tzv. integrovanej inšpekcie práce, na základe ktorej sa vybuduje účinný systém ochrany  zamestnancov pri práci a prehĺbi dozorná a poradenská funkcia štátu v oblasti ochrany práce.

Cieľ opatrenia

Zosúladiť aktivity v Národnom programe zvyšovania produktivity a konkurencieschopnosti slovenskej ekonomiky a podnikových programov zvyšovania produktivity v oblasti organizácie, bezpečnosti práce a motivačných systémov.  

Projekty na zabezpečenie opatrenia č. 6 sú uvedené v prílohe č. 6 materiálu. 

Opatrenie č. 7
Prvok zelenej produktivity, nástroj ochrany životného prostredia

Charakteristika problému

Venovať náležitú pozornosť ochrane životného prostredia z hľadiska výroby a vývoja enviromentálne vhodných výrobkov a technológií a ich označovania (Ecollabeling). Ochrana životného prostredia, bezpečnosť a kvalita  výrobkov a  pracovných procesov sú dôležitými faktormi produktivity a konkurencieschopnosti. Meradlom tohoto už nie je existencia právnych požiadaviek a nariadení, ale skôr znalosť a dostupnosť technológií, chrániacich životné prostredie. V súlade s celosvetovým trendom rozhodujúcim princípom vlády SR je princíp trvalo udržateľného rozvoja, pričom starostlivosť o životné prostredie sa musí stať integrálnou súčasťou každej sféry spoločenského života. Kvalita tohoto prostredia znamená kvalitu života každého obyvateľa. 

Cieľ opatrenia

Orientovať aktivity Národného programu zvyšovania produktivity a podnikových  programov zvyšovania produktivity a konkurencieschopnosti na podporu princípu trvalo udržateľného rozvoja v oblasti životného prostredia – zjednotenie ideovej základne Národného programu zvyšovania produktivity a konkurencieschopnosti slovenskej ekonomiky a programu vlády „Ekologická akadémia“, ktorý sa prostredníctvom synergie obohatí o implementáciu ekologických princípov v rámci všetkých odvetví a element Ecollabelingu bude aktívne pôsobiť v procese ekologizácie vedomia všetkých vrstiev spoločnosti.

Projekty na zabezpečenie opatrenia č. 7 sú uvedené v Prílohe č. 7 materiálu. 

E. pilier sociálneho partnerstva

Opatrenie č. 8
Fungujúce sociálne partnerstvo – nevyhnutný predpoklad zvyšovania produktivity

Charakteristika problému

Dôležitosť poslania podnikania, ako hnacej sily ekonomického rozvoja je nepopierateľná. V rámci neho sa synergicky prenášajú myšlienky z koncepcií prostredníctvom inovácií do úspešne predávaných výrobkov, poskytovaných služieb a realizovaných procesov. Je samozrejmé, že všetky európske krajiny musia podporovať duch podnikania.

Avšak, rozvoj produktivity stále viac závisí od kvality spolupráce medzi sociálnymi partnermi na všetkých úrovniach. Do dosiahnutia dobrých ekonomických výsledkov akéhokoľvek pracovného kolektívu je nutné aktívne zapojiť všetkých zúčastnených, spojiť a orientovať ich  úsilie  na dosiahnutie spoločne vytýčených cieľov.

Partnerstvo zamerané na úsilie zlepšovať ekonomický vývoj a ekonomické výsledky môže nadobúdať mnoho foriem, od pracovných dohôd na národných a regionálnych úrovniach (rôznymi zmluvami vypracovanými sociálnymi partnermi) po úroveň podnikov, závodov a pracovných skupín. To, čo môžu procesy spolupráce  stratiť na rýchlosti priebehu rozhodovania, získavajú prostredníctvom toho, že všetky strany veci jednotne podporujú a chápu.

Úsilie dosahovať lepšie ekonomické výsledky musí byť podporované sociálnou  politikou podporujúcou motiváciu k práci a solidarite a zabrániť sociálnemu vylúčeniu a chudobe. Vláda musí podporovať pokrokové zmeny vo vzťahoch medzi zamestnávateľmi a zamestnancami s dôrazom na vytváranie dvojstranných pracovných vzťahov založených na báze partnerstva. 

Cieľ opatrenia

Zvýšiť udržateľnú úroveň rastu produktivity slovenskej ekonomiky na báze realizácie Národného programu zvyšovania produktivity a konkurencieschopnosti slovenskej ekonomiky a podnikových programov zvyšovania produktivity a zabezpečenia podmienok a prostriedkov pre ich implementáciu na základe dobre fungujúceho sociálneho partnerstva. 

Projekty na zabezpečenie opatrenia č. 8 sú uvedené v Prílohe č. 8 materiálu.  

F. pilier osvety a zvyšovania povedomia

Opatrenie č. 9
Národný program – vyžaduje myšlienkové zjednotenie národa

Charakteristika problému

Zvyšovanie povedomia produktivity na všetkých úrovniach hospodárskeho a spoločenského života je neodmysliteľnou podmienkou pre zásadný prelom v oblasti zvyšovania produktivity vo výrobnej i nevýrobnej sfére. Ide o nevyhnutný proces, ktorý je dlhodobý a systematický.

Zmena výkonnosti našej ekonomiky je záležitosťou celého národa a všetkých zložiek štátu. Iba aktívne zapojenie rozhodujúcej časti národa do toho procesu je zárukou jeho úspešnosti. Ľudia môžu podporovať procesy iba vtedy, keď budú presvedčení o ich správnosti a budú s nimi vnútorne stotožnení. 

Cieľ opatrenia

Systematicky realizovať osvetu a zvyšovanie povedomia v oblasti dôležitosti úrovne a zvyšovania produktivity.  

Projekty na zabezpečenie opatrenia č. 9 sú uvedené v Prílohe č. 9 materiálu. 

VI. Cieľové skupiny

Zamestnanci a zamestnávatelia.  

VII. Organizačné zabezpečenie

Realizáciu Národného programu zvyšovania produktivity a konkurencieschopnosti slovenskej ekonomiky bude koordinovať Koordinačná rada pre Národný program zvyšovania produktivity a konkurencieschopnosti slovenskej ekonomiky (ďalej len „Koordinačná rada“) menovaná ministrom práce, sociálnych vecí a rodiny. Jej členmi budú poverení zástupcovia Ministerstva hospodárstva SR, Ministerstva výstavby a regionálneho rozvoja SR, Ministerstva dopravy, pôšt a telekomunikácií SR, Ministerstva pôdohospodárstva SR, Ministerstva školstva SR, Konfederácie odborových zväzov SR, Združenia priemyselných zväzov SR a Slovenského centra produktivity. Podľa potreby môže Koordinačná rada vyzvať k spolupráci aj ďalšie inštitúcie. Predsedom Koordinačnej rady bude minister práce sociálnych vecí a rodiny. Koordinačná rada je odborným poradným orgánom ministra práce, sociálnych vecí a rodiny SR. 

Činnosť Koordinačnej rady bude upravená Štatútom a Rokovacím poriadkom. 

VIII. Závery

Súčasná vlna globalizácie ekonomiky vyvolala široký záujem medzi krajinami ako aj vo vnútri jednotlivých krajín rozvinúť alebo zvýšiť produktivitu a svoju  konkurencieschopnosť.

Krajiny a národy si nekonkurujú tak ako podniky. Krajiny skôr súťažia vo vytváraní takých podmienok, ktorými prilákajú a vzbudia záujem zahraničných a domácich investorov investovať do produktívnych a konkurencieschopných podnikov. Krajiny súťažia vo vytváraní politík, inštitucionálnych a štrukturálnych rámcových systémov, prostredníctvom ktorých umožnia podnikom udržať sa v prostredí zvyšujúcej sa produktivity a konkurencieschopnosti. Táto súťaživosť sa v jednotlivých krajinách uskutočňuje tak, že krajiny predstavujú a uvádzajú do života programy a rozvojové systémy, ktoré pomáhajú a súčasne umožňujú rozvinúť konkurenčné výhody podnikov a organizácií a dodržiavať  stratégie, ktoré umožňujú úspešnú participáciu na domácich a medzinárodných trhoch.

V tomto duchu Národný program zvyšovania produktivity a konkurencieschopnosti slovenskej ekonomiky zohráva aj rolu akčného programu, tzv. diaľnice pre zvýšenie produktivity a konkurencieschopnosti slovenskej ekonomiky. V plnej miere vytvára pozitívny impulz navonok aj do vnútra Slovenska.

Za účelom splnenia ekonomických a spoločenských zámerov Slovenskej republiky zakotvených v  Národnom programe zvyšovania produktivity a konkurencieschopnosti slovenskej ekonomiky bude potrebné vypracovať rôzne podporné materiály a návody zlepšovania produktivity a konkurencieschopnosti najmä prostredníctvom projektov, zameraných na:

•	inovácie a ekonomický rast SR,
•	zlepšenie spolupráce štát – podnikateľská sféra – odbory 
•	zapojenie všetkých rezortov do hnutia produktivity a procesu uvedomenia produktivity,
•	rozvoj ľudských zdrojov a znižovanie nezamestnanosti,
•	spoluprácu medzi zamestnancami, zamestnávateľmi a odbormi,
•	zlepšenie pracovných a životných podmienok.

Bude potrebné preukázať a zdokumentovať najlepšie praktiky v oblasti zvyšovania produktivity a konkurencieschopnosti najmä na podnikovej úrovni. Dokumenty o najlepších metódach a praktikách sa budú rozširovať prostredníctvom publikácií, seminárov na celoštátnej úrovni ako aj  presadzovaním politiky a poradenstvom v oblasti rozvojových programov v regiónoch a podnikoch.

V tejto súvislosti bude potrebné rozvinúť širšiu a intenzívnejšiu spoluprácu s inštitúciami produktivity na celom svete, ale hlavne v rámci EANPC. Národné centrá produktivity v západnej Európe sú ochotné poskytnúť pomoc vrátane doplnkových finančných zdrojov. Tieto centrá produktivity disponujú hodnotnými skúsenosťami v oblasti spolupráce s krajinami, ktoré stoja pred vstupom do EÚ. Je nevyhnutné sa zmieniť aspoň o niektorých z nich (viď. prílohová časť). 

Rozvoj produktivity a konkurencieschopnosti v celej našej spoločnosti je najdôležitejším predpokladom zabezpečenia dôstojného ľudského bytia. Mal by viesť k zlepšeniu životných podmienok ľudí vo všetkých regiónoch a podnikoch. 

Trvalý rozvoj produktivity a konkurencieschopnosti je najvýznamnejším prostriedkom dosiahnutia náročného cieľa udržateľného ekonomického rastu, sociálneho rozvoja v SR a zvyšovania zamestnanosti.

Rozvoj produktivity je významným zdrojom vytvorenia nových pracovísk, ktoré umožnia dosahovanie vysokej výkonnosti, efektívne využívanie zdrojov, skvalitňovanie pracovných podmienok, zvyšovanie kvalifikácie pracovnej sily, zlepšenie mzdových a sociálnych podmienok.

Rozvoj produktivity spolu s udržateľným ekonomickým rastom posilňuje ziskovosť podnikov rovnako ako ich inovačnú schopnosť a konkurencieschopnosť výrobkov a služieb.

Rozvoj produktivity vytvára podmienky pre spravodlivú konkurenciu podnikov čeliacich medzinárodnej konkurencii, pre zvyšovanie zdrojov podnikateľských subjektov a príjmov štátu, súčasne cez zvyšovanie ceny práce zaručuje zvyšovanie príjmov rodín.

Vytváranie podmienok pre rozvoj produktivity prostredníctvom tohto dokumentu plne rešpektuje dôležitosť ochrany životného prostredia a venuje systematickú pozornosť zvyšovaniu bezpečnosti a ochrany zdravia na pracoviskách.

Aktivity a súbory opatrení pre rozvoj produktivity podľa osvedčených zahraničných skúseností budú vyjednané v dialógu so sociálnymi partnermi a ďalšími relevantnými inštitúciami a budú organickou súčasťou dohôd a iných spoločných dokumentov uzavretých na centrálnej úrovni, na regionálnych úrovniach a v podnikoch.

Rámcovo sa predpokladá orientačná finančná náročnosť programu v rokoch 2002 až 2006 – 127,5 mil. Sk. Jej skutočný objem bude možné upresniť podľa možnosti štátneho rozpočtu a zdrojov podnikovej sféry v jednotlivých rokoch realizácie Národného programu zvyšovania produktivity a konkurencieschopnosti slovenskej ekonomiky. Vzhľadom na charakter jednotlivých projektov prichádza do úvahy ich viaczdrojové financovanie, vrátane súkromných a podnikových zdrojov. V prípade štátnych orgánov uvedených v jednotlivých projektoch medzi zodpovednými a spolupracujúcimi subjektami sa budú tieto štátne orgány podieľať na financovaní realizácie projektov v rámci možností svojich rozpočtových kapitol na príslušný rok, pretože program je otvorený dokument, v rámci ktorého sa predpokladá každoročná aktualizácia projektov v ňom uvedených.

Finančná náročnosť projektov pre rok 2002 sa odhaduje na sumu 9 100 tis. Sk. Predpokladá sa, že ich realizácia bude financovaná zo zdrojov mimo štátneho rozpočtu.

Projekty na zabezpečenie opatrenia č. 1

Projekt 1.1
Ustanovenie Koordinačnej rady pre Národný program zvyšovania produktivity a konkurencieschopnosti slovenskej ekonomiky, zabezpečenie jej funkčnosti pre potreby aktualizácie a  koordinácie Národného programu zvyšovania produktivity a konkurencieschopnosti slovenskej ekonomiky, zabezpečenie jeho finančného krytia a monitorovanie realizácie projektov.
Orientačné náklady:	200 000 Sk/rok v rokoch 2003 – 2006 
Termín:           do jedného mesiaca po schválení materiálu vládou SR a potom priebežne  
Zodpovedný:	MPSVR SR, ZPZ SR, SLCP
Spolupráca:	KOZ SR, MH SR 

Projekt 1.2
Pri Koordinačnej rade vytvoriť sekciu na podávanie projektov financovaných zo zahraničných zdrojov vychádzajúcich z Národného programu zvyšovania produktivity a konkurencieschopnosti slovenskej ekonomiky, za účelom dofinancovania aktivít uvedených v Národnom programe zvyšovania produktivity a konkurencieschopnosti slovenskej ekonomiky.
Orientačné náklady:	500 000 Sk/rok v rokoch 2003 – 2004 
Termín:   	do 3 mesiacov po schválení materiálu vládou SR
Zodpovedný: 	SLCP
Spolupráca: 	MPSVR SR, MH SR, MŠ SR, MP SR, ZPZ SR

Projekt 1.3
Propagácia Národného programu zvyšovania produktivity a konkurencieschopnosti slovenskej ekonomiky cez dostupné masmediálne prostriedky.
Orientačné náklady:	150 000 Sk/rok
Termín:    	r. 2002
Zodpovedný: 	SLCP 
Spolupráca: 	MPSVR SR, ZPZ SR, MH SR, MVRR SR, MDPT SR, MS SR, MŠ SR  

Projekt 1.4
Vypracovať kritériá pre udeľovanie „Národnej ceny za produktivitu  v SR“.
Orientačné náklady: 	150 000 Sk
Termín:    	r. 2002
Zodpovedný: 	SLCP, ZPZ SR
Spolupráca: 	MPSVR SR, MH SR, MVRR SR, MDPT SR, MS SR, MŠ SR

Projekt 1.5
Zahájiť udeľovanie „Národnej ceny za produktivitu v SR“. 
Orientačné náklady: 	250 000 Sk/rok
Termín:   	priebežne od r. 2002
Zodpovedný: 	MPSVR SR, ZPZ SR, SLCP
Spolupráca: 	MH SR, MVRR SR, MDPT SR, MS SR, MŠ SR

Projekt 1.6
Dobudovať a rozvíjať Slovenské centrum produktivity a jeho výskumnú základňu (desať výskumných pracovníkov) pre oblasť produktivity.
Orientačné náklady: 	3 500 000 Sk/rok
Termín:   	priebežne
Zodpovedný: 	SLCP, VÚPSVR
Spolupráca: 	ZPZ SR, MH SR, MPSVR SR, MVRR SR, MDPT SR, MS SR, MŠ SR, NÚP

Projekt 1.7
Dobudovať a rozvíjať na Slovensku benchmarkingové centrum zamerané na národnú a podnikovú úroveň pri MH SR a SLCP; a benchmarkingové centrum na podnikovú úroveň pri Slovenskom centre produktivity. 
Orientačné náklady:   1 000 000 Sk/rok v roku 2003 na dobudovanie, v ďalších rokoch na 
rozvoj centier
Termín:   	r.2003 – 2006 
Zodpovedný: 	SLCP
Spolupráca: 	MH SR, ZPZ SR, NÚP 

Projekt 1.8
Zabezpečiť účasť SR v Európskej asociácii národných centier produktivity (EANPC).
Orientačné náklady: 	150 000 Sk/rok
Termín:   	priebežne
Zodpovedný: 	SLCP
Spolupráca: 	ZPZ SR, MPSVR SR

Projekt 1.9
Vytvoriť pri Slovenskom centre produktivity sekciu pre analýzu a prenos noriem EU z oblasti produktivity do prostredia SR.
Orientačné náklady: 	500 000 Sk/rok
Termín:   	priebežne
Zodpovedný: 	SLCP
Spolupráca: 	ZPZ SR, VÚPSVR, NÚP

Projekt 1.10
Vypracovať metodiku hodnotenia produktivity pre nevýrobné organizácie, štátnu správu a samosprávu. Vydať informačný materiál k problematike zavádzania produktivity v nevýrobných organizáciách, štátnej správe a samospráve.
Orientačné náklady: 	500 000 Sk
Termín:   	r. 2003
Zodpovedný: 	SLCP
Spolupráca: 	ZPZ SR, VÚPSVR

Projekt 1.11
Vytvoriť sekciu pri Slovenskom centre produktivity na prieskum, zber, analýzu súčasnej situácie a spracovanie najnovších poznatkov z oblasti zavádzania produktivity, nových technológií a techník pre jej zvyšovanie. Zabezpečenie šírenia týchto poznatkov v časopise Produktivita.
Orientačné náklady: 	600 000 Sk/rok
Termín:   	r. 2003 – 2006
Zodpovedný: 	SLCP 
Spolupráca: 	ZPZ SR, VÚPSVR

Projekt 1.12
Vytvoriť siete  „jednotiek produktivity“ v rámci existujúcich „prenosových organizácií“, so Slovenským centrom produktivity. Cez existujúce „prenosové organizácie“ zabezpečiť rozšírenie vhodne adaptovaných existujúcich prístupov a nástrojov pre meranie , analýzu a hodnotenie produktivity a taktiež dobrých príkladov slovenských skúseností pre zlepšenie produktivity a pre zlepšenie schopností a  možností pre úspešné riadenie zmeny. Vytvoriť a rozvíjať celoštátnu databázu zvyšovania produktivity.  
Orientačné náklady: 	500 000 Sk/rok
Termín:   	priebežne
Zodpovedný: 	SLCP 
Spolupráca: 	ZPZ SR, MH SR, MPSVR SR

Projekt 1.13
Poskytnúť poradenstvo  pre členov vlády, ministerstvá (tvorcov politík) a sociálnych partnerov o problémoch a otvorených otázkach, ktoré pôsobia na úroveň produktivity a konkurencieschopnosti.
Orientačné náklady: 	200 000 Sk/rok – modifikácia podľa reálnych požiadaviek
Termín:   	priebežne
Zodpovedný: 	SLCP 
Spolupráca: 	ZPZ SR, VÚPSVR

Projekty na zabezpečenie opatrenia č. 2

Projekt 2.1
Zjednotiť metodický aparát na analýzu, meranie a hodnotenie vývoja produktivity  v organizáciách v SR (s využitím metodického aparátu z Národného programu kvality).
Orientačné náklady: 	500 000 Sk
Termín:   	r. 2003
Zodpovedný: 	SLCP 
Spolupráca: 	ZPZ SR, VÚPSVR,  MH SR, MPSVR SR, MDPT SR, Žilinská univerzita, Ekonomická univerzita, KOZ SR

Projekt 2.2
Zabezpečovať výber vhodných nástrojov produktivity a prístupov používaných v krajinách Európskej únie a ich  adaptovanie do podmienok  prostredia slovenských podnikov.
Orientačné náklady: 	200 000 Sk/rok
Termín:   	priebežne
Zodpovedný: 	SLCP 
Spolupráca: 	ZPZ SR, VÚPSVR,  MH SR, MPSVR SR, MDPT SR, Žilinská univerzita, Ekonomická univerzita, KOZ SR

Projekt 2.3
Pripraviť (Slovenské centrum produktivity a WIFI) podnikový audit produktivity a hodnotiaci systém, zahŕňajúci vlastný návrh  systému hodnotenia výkonnosti  a produktivity podniku.
Orientačné náklady: 	500 000 Sk
Termín:   	r. 2003
Zodpovedný: 	SLCP 
Spolupráca: 	ZPZ SR, VÚPSVR

Projekt 2.4
Realizovať výcvik v oblasti monitorovania a hodnotenia produktivity pre 100 vybraných promótorov zo slovenských podnikov.
Orientačné náklady: 	250 000 Sk/rok
Termín:   	r. 2003 – 2006 
Zodpovedný: 	SLCP 
Spolupráca: 	ZPZ SR, VÚPSVR,  MH SR, MP SR, MDPT SR, KOZ SR, ŠÚ SR, ÚSSE
SAV

Projekt 2.5
Vypracovať, za účasti zahraničných expertov, metodológiu programu pre zlepšenie produktivity (PIP) a riadenie projektu  navrhovaných zmien v podniku.
Orientačné náklady: 	200 000 Sk
Termín:   	r. 2003
Zodpovedný: 	SLCP 
Spolupráca: 	ZPZ SR, MPSVR SR, MH SR, MP SR, VÚPSVR, KOZ SR

Projekt 2.6
Spracovať koncepciu  Podniku svetovej triedy (WCM), za účelom zabezpečenia implementácie  najvýhodnejších prístupov, metód a najlepších praktík do slovenského priemyslu.  Štúdium najlepších skúseností a návštev  WCM firiem v Európe (ako napr. Motorola, Ford, Audi, Sony, atď.)  
Orientačné náklady: 	500 000 Sk
Termín:   	r. 2003
Zodpovedný: 	SLCP 
Spolupráca: 	ZPZ SR, VÚPSVR,  MH SR, MP SR, MDPT SR, Žilinská univerzita, Ekonomická univerzita, KOZ SR

Projekt 2.7
Zabezpečiť systematický vývoj prístupu WCM – tvorba výcvikovej metodológie, výcvikových materiálov, videá a CD-podklady pre školiace potreby vybraných podporovateľov z WCM.
Orientačné náklady: 	500 000 Sk/rok
Termín:   	priebežne
Zodpovedný: 	SLCP 
Spolupráca: 	ZPZ SR, VÚPSVR, Žilinská univerzita, Ekonomická univerzita

Projekty na zabezpečenie opatrenia č. 3

Projekt 3.1
Vybudovať a rozvíjať „Centrá inovácií“ založené na integrácii univerzitného a priemyselného prostredia, zamerané na výchovu promótorov inovačného rozvoja pre priemyselné podniky.
Orientačné náklady: 	5 000 000 Sk/rok/centrum
Termín:   	r. 2003 – 2006
Zodpovedný: 	MH SR, SLCP
Spolupráca: 	ZPZ SR, MŠ SR, KOZ SR, NÚP

Projekt 3.2
Podporiť založenie „Simulačného centra“. Zabezpečiť  moderný simulačný systém ARENA (USA) a pripraviť celú dokumentáciu a výcvikové materiály a prípadové štúdie v slovenskom jazyku. Simulačné centrum bude ponúkať služby slovenským firmám a zabezpečí prípravu výcvikových materiálov a prípadových štúdií v oblasti simulácie výroby a logistických systémov. Pripraví skupinu lokálnych expertov v simulácii.
Orientačné náklady: 	500 000 Sk/rok
Termín:   	r. 2003 – 2006
Zodpovedný: 	SLCP 
Spolupráca: 	ZPZ SR, VÚPSVR,  KOZ SR,  MH SR, MDPT SR, Žilinská univerzita

Projekty na zabezpečenie opatrenia č. 4 

Projekt 4.1
Pravidelné uskutočnovať výcviky v oblasti WCM, s podporou zahraničných expertov pre skupinu 30 vybraných podnikov zo všetkých regiónov v Slovenskej republike.
Orientačné náklady: 	200 000 Sk/rok
Termín:   	r. 2002 – 2006
Zodpovedný: 	SLCP 
Spolupráca: 	ZPZ SR, VÚPSVR,  MH SR, KOZ SR

Projekt 4.2
Monitorovať na celoštátnej úrovni relácie medzi vývojom produktivity práce, ceny práce a zamestnanosťou prostredníctvom autonómneho informačného systému o produktivite (štatistika o produktivite), ktorý bude v prvej fáze prepojený na existujúci informačný systém o cene práce a v druhej na informačný systém zamestnanosti (štatistika zamestnanosti) podľa jednotlivých odvetví a regiónov.
Orientačné náklady: 	1 000 000 Sk/rok
Termín:   	r. 2003 – 2006
Zodpovedný: 	MPSVR SR 
Spolupráca: 	ZPZ SR,  SLCP, VÚPSVR, NÚP, ŠÚ SR, ÚSSE SAV 

Projekt 4.3
Analyzovať potreby odbornej prípravy ľudských zdrojov za účelom doškolenia chýbajúcej spôsobilosti pre oblasť metód a nástrojov umožňujúcich zvyšovať produktivitu s dôrazom na identifikáciu spôsobilosti ľudských zdrojov v budúcnosti. 
Orientačné náklady: 	250 000 Sk/rok
Termín:   	r. 2003 – 2006
Zodpovedný: 	SLCP 
Spolupráca: 	ZPZ SR, VÚPSVR,  MH SR, MPSVR SR, KOZ SR, NÚP

Projekt 4.4
Zabezpečiť výber, výcvik a školenie konzultantov a implementácia pilotných projektov WCM do troch podnikov v SR.
Orientačné náklady: 	2 000 000 Sk/rok
Termín:   	r. 2003
Zodpovedný: 	SLCP, ZPZ SR
Spolupráca: 	MH SR, KOZ SR, NÚP

Projekt 4.5
Každoročne usporiadať v spolupráci so zahraničnými expertmi seminár zameraný na problematiku samohodnotenia a benchmarkingu podnikov.
Orientačné náklady:         100 000 Sk/rok
Termín:           r. 2003 – 2006 
Zodpovedný: 	SLCP 
Spolupráca: 	ZPZ SR, VÚPSVR, MPSVR SR, KOZ SR

Projekty na zabezpečenie opatrenia č. 5

Projekt 5.1
Zabezpečiť študijné pobyty slovenských expertov na problematiku zvyšovania produktivity v zahraničí. Účasť na výcviku a v študijných kurzoch, poskytovaných vybranými medzinárodnými inštitúciami (ILO, JICA, JPC, APO, EANPC, APQC, AMA, atď.) a tiež centrami produktivity (v Rakúsku, Nemecku, Maďarsku). Experti, ktorí budú vybratí do takýchto školení a ktorí budú zabezpečovať prenos know-how získaného počas školení v oblasti produktivity  v Slovenskej republike.	
Orientačné náklady: 	1 000 000 Sk/rok
Termín:   	r. 2003 – 2006 
Zodpovedný: 	SLCP, ZPZ SR 
Spolupráca: 	MPSVR SR, MH SR, KOZ SR

Projekt 5.2
Vypracovať učebné osnovy pre predmet Produktivita a zaradiť ho do učebných osnov na relevantné stredné a vysoké školy.
Orientačné náklady: 	200 000 Sk
Termín:   	r. 2004
Zodpovedný: 	SLCP, MŠ SR
Spolupráca: 	ZPZ SR, VÚPSVR, Žilinská univerzita, Ekonomická univerzita, KOZ SR

Projekt 5.3
Slovenské centrum produktivity vybudovať ako edukačné centrum pre manažment slovenských organizácií a pre transfér poznatkov do priemyselnej praxe. 
Orientačné náklady: 	sú rozložené do ostatných projektov
Termín:   	priebežne
Zodpovedný: 	SLCP, MŠ SR 
Spolupráca: 	ZPZ SR, MPSVR SR, MH SR, MDPT SR, KOZ SR, NÚP

Projekt 5.4
V Slovenskom centre produktivity vytvoriť sekciu pre štúdium a adaptáciu vhodných manažérskych techník, vyvíjaných v Japonsku prostredníctvom JICA, JPC a implementovaných celosvetovo, podporujúcich zlepšenie produktivity. Každoročná študijná misia minimálne dvoch ľudí do Japonska  za účelom osvojenia  na celom svete aplikovaného systému organizácie riadenia  výroby „presne načas“ – just in time.
Orientačné náklady:	700 000 Sk/rok
Termín:   	od roku 2004 
Zodpovedný: 	SLCP 
Spolupráca: 	ZPZ SR, VÚPSVR, MPSVR SR

Projekt 5.5
Rozpracovať s podporou medzinárodných Kaizen – inštitútov a progresívnych podnikov tréningový systém v oblasti Kaizenu (systému neustáleho zlepšovania  pre slovenské podmienky). Preklad materiálov a  vypracovanie metód na implementáciu systému Kaizen. Príprava modelov vizuálnych prístupov.
Orientačné náklady:	600 000 Sk/rok
Termín:   	r. 2003 – 2004 
Zodpovedný: 	SLCP 
Spolupráca: 	ZPZ SR, KOZ SR

Projekt 5.6
Adaptovať v kooperácii s japonskými (JPC-SED) a US (TPM inštitút) expertmi, metodológiu totálne produktívnej údržby pre oddelené a prebiehajúce systémy výroby. Preklad materiálov a príprava metód a dokumentácie pre TPM implementáciu a hodnotenie.
Orientačné náklady:	500 000 Sk/rok
Termín:   	r. 2003 – 2004 
Zodpovedný: 	SLCP 
Spolupráca: 	ZPZ SR, VÚPSVR, KOZ SR

Projekt 5.7
Rozpracovať ťahové (pull) systémy pre priemyselné organizácie (kanban, conwip). Zabezpečiť vývoj školiacej metodiky pre implementáciu ťahových systémov do priemyselného prostredia. Šíriť výsledky cez promótorov produktivity.
Orientačné náklady:	500 000 Sk/rok
Termín:   	r. 2003 – 2004 
Zodpovedný: 	SLCP 
Spolupráca: 	ZPZ SR, VÚPSVR, KOZ SR, NÚP

Projekt 5.8
Zabezpečiť vývoj a implementáciu koncepcie permanentného a systematického vzdelávania a školení  v Slovenskej republike za účelom porozumieť komplexnému poňatiu produktivity  v zmysle EANPC – Memoranda produktivity, inovácií, kvality pracovného života a zamestnanosti.
Orientačné náklady:	800 000 Sk/rok
Termín:   	r. 2003 – 2004 
Zodpovedný: 	SLCP 
Spolupráca: 	ZPZ SR, VÚPSVR, MŠ SR, NÚP

Projekt 5.9
Dobudovať výcvikové a informačné centrum, integrovanú knižnicu a študovňu zameranú na oblasť zvyšovania produktivity pri Slovenskom centre produktivity, ktorá bude dostupná všetkým slovenským firmám a občanom. Informačné centrum okrem plnenia základných funkcií bude zhromažďovať informácie o štruktúre, obsahu a dodávkach školiacich a vzdelávacích programov používaných ostatnými národnými centrami produktivity alebo inštitúciami známymi ich expertízami v otázkach  produktivity a ponúk pre slovenskú spoločnosť.
Orientačné náklady:	1 500 000 Sk/rok
Termín:   	r. 2003 – 2006 
Zodpovedný: 	SLCP 
Spolupráca: 	ZPZ SR, MŠ SR, VÚPSVR, MPSVR SR, KOZ SR, NÚP

Projekt 5.10
Zabezpečiť vydávanie ročnej publikácie – „Produktivita na Slovensku“ v angličtine a slovenčine.
Orientačné náklady:	400 000 Sk/rok
Termín:   	r. 2003 – 2006 
Zodpovedný: 	SLCP 
Spolupráca: 	ZPZ SR, MPSVR SR, KOZ SR, NÚP

Projekt 5.11
Zabezpečiť vyškolenie a certifikáciu štyroch pracovníkov v európskom inštitúte Kaizen a zriadiť jeho pobočku pri Slovenskom centre produktivity.
Orientačné náklady:	300 000 Sk/rok
Termín:   	r. 2003 – 2004 
Zodpovedný: 	SLCP 
Spolupráca: 	ZPZ SR, MPSVR SR 

Projekt 5.12
Vypracovať  v spolupráci so strednými a vysokými školami  vzdelávací systém, ktorý bude schopný zabezpečiť adaptabilitu pracovnej sily a  efektívnejší prechod zo školy do pracovného prostredia. Vypracovať systém hodnotenia potrieb ľudských zdrojov v slovenských firmách a systém ich porovnávania so skutočnou spôsobilosťou tých , ktorí prvý krát vstupujú do pracovného procesu. V spolupráci s vládnymi, vzdelávacími agentúrami, odborovými organizáciami, vypracovať kurzy a plány školení na zabezpečenie  efektívnejšieho prechodu zo školy do pracovného života po dobu nábehu komplexného systému.
Orientačné náklady:	700 000 Sk/rok
Termín:   	r. 2003 – 2004 
Zodpovedný: 	MŠ SR, SLCP 
Spolupráca: 	ZPZ SR, MPSVR SR, MH SR, MP SR, MDPT SR, VUPSVR, KOZ SR, NÚP

Projekty na zabezpečenie opatrenia č. 6

Projekt 6.1
Zabezpečiť navrhnutie, zriadenie a rozvoj pilotného ergonomického laboratória na výskum vzťahov optimálnej produktivity a humanizácie nasadenia pracovnej sily, pre bezpečnosť a štúdium negatívnych vplyvov intenzity práce na ľudské zdroje. Zabezpečiť výber vhodného zariadenia a softwaru. Založiť spoločnosť ergonomických expertov a ich účasť v osvedčených výcvikoch v ergonómii. Štúdium najvhodnejších postupov v ergonómii. 
Orientačné náklady:	5 000 000 Sk na zriadenie v prvom roku a 2 500 000 Sk/rok
	v ostatných rokoch.
Termín:   	r. 2003 – 2006 
Zodpovedný: 	SLCP 
Spolupráca: 	ZPZ SR, MPSVR SR, Žilinská univerzita, KOZ SR, NIP, NÚP

Projekt 6.2
Zabezpečiť vývoj nových foriem organizácie práce na báze partnerského prístupu v slovenských organizáciách ( v spojení s ANACT, Francúzsko a RKW, Nemecko). Vytvoriť podmienky pre štúdium a porovnanie foriem organizácie práce v rámci pobočiek francúzskych a nemeckých firiem na Slovensku.
Orientačné náklady:	500 000 Sk/rok 
Termín:   	r. 2003 – 2004  
Zodpovedný: 	KOZ SR, SLCP 
Spolupráca: 	ZPZ SR, VÚPSVR

Projekt 6.3
Zabezpečiť prípravu osnov školení a materiálov v oblasti organizácie práce v súlade s najlepšími prípadmi a výcvik 100 trénerov ročne pre priemyselné organizácie v oblasti nových foriem organizácie práce.
Orientačné náklady:	600 000 Sk na /rok 
Termín:   	r. 2003 – 2004 
Zodpovedný: 	SLCP 
Spolupráca: 	ZPZ SR, NIP, MŠ SR, VÚPSVR, KOZ SR

Projekt 6.4
Zabezpečiť adaptáciu nových foriem pracovných analýz a zlepšovacích techník do vybraných 100 priemyselných aplikácií, ktoré môžu podporiť určenie objektívneho času a výkonnostných štandardov.
Orientačné náklady:	600 000 Sk na /rok 
Termín:   	r. 2003 – 2004 
Zodpovedný: 	SLCP 
Spolupráca: 	ZPZ SR, VÚPSVR, KOZ SR

Projekt 6.5
Zabezpečiť štúdium nových techník v oblasti pracovných analýz. Trhový výskum a výber najvhodnejšieho času predurčenia pohybových systémov (TPMSS). Realizovať nakúpenie vybraných systémov a účasť na výcviku s osvedčením. Zabezpečiť poskytnutie školení v TPMS pre 40 vybraných podporovateľov.
Orientačné náklady:	400 000 Sk na /rok 
Termín:   	r. 2003 – 2004 
Zodpovedný: 	SLCP 
Spolupráca: 	ZPZ SR, VÚPSVR, KOZ SR

Projekty na zabezpečenie opatrenia č. 7

Projekt 7.1
Rozpracovať koncepciu enviromentálne vhodných výrobkov, technológií a ich označovanie (Ecolabelling) v podmienkach SR.
Orientačné náklady: 	250 000 Sk 
Termín:   	r. 2003
Zodpovedný: 	SLCP 
Spolupráca: 	ZPZ SR, MŽP SR, VÚPSVR, MP SR, KOZ SR

Projekt 7.2
Zorganizovať každoročne pracovný seminár zameraný na  prístupy k Ecolabellingu.
Orientačné náklady: 	50 000 Sk/rok 
Termín:   	r. 2004 – 2006 
Zodpovedný: 	SLCP 
Spolupráca: 	ZPZ SR, VÚPSVR, MPSVR SR, MŽP SR

Projekty na zabezpečenie opatrenia č. 8

Projekt 8.1
Zabezpečiť pozývanie expertov priemyselne vyspelých krajín na vybrané konzultácie z oblasti fungujúceho sociálneho partnerstva, najmä na regionálnej a podnikovej úrovni.
Orientačné náklady: 	250 000 Sk/rok 
Termín:   	r. 2003 – 2006 
Zodpovedný: 	SLCP 
Spolupráca: 	ZPZ SR, VÚPSVR, KOZ SR, MPSVR SR 

Projekt 8.2
Organizovať každoročne medzinárodný pracovný seminár zameraný na  tému „Sociálne partnerstvo a produktivita“ .
Orientačné náklady: 	200 000 Sk/rok 
Termín:   	r. 2003 – 2006 
Zodpovedný: 	SLCP
Spolupráca: 	MPSVR SR, ZPZ SR, VÚPSVR, KOZ SR, NÚP

Projekty na zabezpečenie opatrenia č. 9

Projekt 9.1
Vytvoriť a priebežne aktualizovať internetovú stránku venovanú problematike produktivity a Národnému programu zvyšovania produktivity a konkurencieschopnosti slovenskej ekonomiky. Zabezpečiť zber podnetov a odbornú diskusiu v danej problematike. Realizovať medzinárodné internetové konferencie.
Orientačné náklady: 	600 000 Sk/rok 
Termín:   	priebežne
Zodpovedný: 	SLCP 
Spolupráca: 	ZPZ SR, MPSVR SR, VÚPSVR

Projekt 9.2
Každoročne realizovať  Národné fórum produktivity. Vytvoriť širokú platformu pre výmenu poznatkov z oblasti zvyšovania produktivity medzi odborníkmi z celého sveta, akademickou pôdou a priemyselnou praxou.
Orientačné náklady:	800 000 Sk/rok 
Termín:  	priebežne
Zodpovedný: 	SLCP 
Spolupráca: 	ZPZ SR, VÚPSVR, KOZ SR, NÚP, MH SR, MPSVR SR, MVRR SR, MDPT SR, MŠ SR, MP SR

Projekt 9.3
Vytvoriť alebo transformovať na Slovensku aspoň jednu fakultu, kde bude zabezpečená výchova a vzdelávanie odborníkov (promótorov) pre oblasť metód na zvyšovanie produktivity.
Orientačné náklady:	500 000 Sk – náklady na prípravu projektu
Termín:   	r. 2003 – 2004 
Zodpovedný: 	SLCP, MŠ SR
Spolupráca: 	ZPZ SR, MPSVR SR, KOZ SR

Projekt 9.4
Zabezpečiť realizáciu série vzdelávacích programov (seminárov) po Slovensku pre vrcholový manažment slovenských organizácií na podporu povedomia, motivácie a zodpovedného prístupu k problematike zvyšovania produktivity a konkurenčnej schopnosti SR a o možnostiach a programoch zvyšovania produktivity.  
Orientačné náklady:	600 000 Sk/rok 
Termín:   	priebežne
Zodpovedný: 	SLCP, ZPZ SR
Spolupráca: 	KOZ SR, VÚPSVR, MH SR, MPSVR SR, MŠ SR, MŽP SR, NÚP 

Projekt 9.5
V rámci Národného fóra produktivity odovzdať každoročne pre spoločnosti s najväčším rastom produktivity „Národnú cenu za produktivitu v SR“.
Orientačné náklady:	200 000 Sk/rok 
Termín:   	priebežne
Zodpovedný: 	SLCP, ZPZ SR 
Spolupráca: 	MPSVR SR, KOZ SR, NÚP

Projekt 9.6
Realizovať cez existujúce informačné a školiace siete regionálne a lokálne aktivity, zamerané na zvyšovanie povedomia produktivity.
Orientačné náklady:	600 000 Sk/rok 
Termín:   	priebežne
Zodpovedný: 	SLCP 
Spolupráca: 	ZPZ SR, VÚPSVR, KOZ SR, NÚP

Projekt 9.7
Spracovať príručky motivačných systémov adaptovateľných na slovenské podmienky, s dôrazom  na systémy úspešne aplikované v iných transformujúcich sa ekonomikách. Pilotne implementovať nové motivačné systémy v troch vybraných slovenských podnikoch s podporou zahraničných expertov.
Orientačné náklady:	600 000 Sk/rok 
Termín:   	r. 2003
Zodpovedný: 	SLCP 
Spolupráca: 	ZPZ SR, MPSVR SR, MH SR, MP SR, MDPT SR, KOZ SR

Projekt 9.8
Podporovať vydávanie odborného časopisu PRODUKTIVITA (dvojmesačník), zameraného na šírenie povedomia a nových myšlienok z oblasti zvyšovania produktivity na Slovensku. 
Orientačné náklady:	300 000 Sk/rok 
Termín:   	r. 2003 – 2006 
Zodpovedný: 	MPSVR SR, SLCP
Spolupráca: 	ZPZ SR, MH SR, MDPT SR, MP SR, KOZ SR, NÚP

Doteraz realizované aktivity SLCP na podporu zvyšovania produktivity na Slovensku.

V súvislosti s Národným programom zvyšovania produktivity a konkurencie-schopnosti slovenskej ekonomiky bude nevyhnutné nadviazať na už realizované aktivity, udalosti a osvedčenú spoluprácu Slovenského centra produktivity s ostatnými inštitúciami, ktoré aktívne prispeli a prispievajú do rozširovania hnutia produktivity v Slovenskej republike. Medzi uskutočnené najvýznamnejšie aktivity a udalosti Slovenského centra produktivity a hnutia produktivity patria:

1.	Nadviazanie kontaktov so všetkými národnými centrami produktivity v Európe ako aj  v USA, v Ázii a v Afrike
2.	Pozvanie a návšteva generálneho sekretára EANPC pána A. C. Huberta na Slovensku
3.	Prvý monotematický seminár „Produktivita – súčasť výzvy 21. storočia“
4.	Preloženie a vydanie nového Memoranda produktivity EANPC, čím sa Slovensko zaradilo medzi prvé krajiny v Európe, ktoré majú tento dokument v národnom jazyku
5.	Jednanie s Peace Corps (USA), zahájenie spolupráce s ILO
6.	Účasť na zasadnutí riadiaceho výboru EANPC v Budapešti
7.	Vypracovanie projektu spolupráce s ILO
8.	Organizácia II. a III. Národného fóra produktivity, návšteva zahraničných expertov pre oblasť produktivity  (ILO – A. Tolentino)
9.	Účasť na zasadnutí riadiaceho výboru EANPC v Tampere – prijatie Slovenskej republiky (Slovenského centra produktivity) za pridruženého člena EANPC
10.	Misia ILO na Slovensku - spoločný projekt v spolupráci s ILO  (A. C. Hubert)
11.	Účasť na riadiacom výbore EANPC v Bruseli
12.	Zahájenie dlhodobej spolupráce s Japonskom - prijatie japonského experta z JPC s cieľom uskutočnenia projektu technickej kooperácie zameranej na zvyšovanie konkurenčnej schopnosti a produktivity.
13.	Realizácia troch misií zahraničných expertov do vybraných slovenských priemyselných organizácií
14.	Organizácia prvého zasadnutia riadiaceho výboru EANPC v Bratislave
15.	Zahájenie dlhodobej spolupráce s WIFI Wien v oblasti metód zvyšovania produktivity
16.	Zahájenie projektov zameraných na zvyšovanie produktivity a konkurenčnej schopnosti v slovenskom priemysle
17.	Metodická pomoc pri zakladaní Českého centra produktivity
18.	Uskutočnenie IV. Národného fóra produktivity
19.	Príprava a zahájenie spolupráce s Írskym a Fínskym centrom produktivity
20.	Spracovanie návrhu Národného programu zvyšovania produktivity a konkurencie-schopnosti slovenskej ekonomiky produktivity

Národné centrá produktivity v Európe, zo skúsenosti ktorých sa čerpalo pri tvorbe Národného programu zvyšovania produktivity a konkurencieschopnosti slovenskej ekonomiky

Rakúsko
WIFI, federálna inštitúcia v oblasti ekonomického rozvoja, poskytla významný počet programov technickej pomoci pre krajiny strednej a východnej Európy vrátane rôznych publikácií v národných jazykoch

Nemecko
RKW  realizovalo niekoľko projektov financovaných zo zdrojov EÚ, Svetovej banky a vlády Nemecka v strednej a východnej Európe zameraných na podporu agentúr pre malé a stredné podniky a v oblasti zriadenia národných centier produktivity

Írsko
ICP  má dlhodobé skúsenosti v koordinovaní a v spolupráci v programoch EÚ, zameraných na rozvoj vidieka, pomoc pri zriaďovaní národných centier produktivity ako aj v oblasti európskeho benchmarkingu podnikov

Fínsko
FWEF disponuje najmodernejším programom produktivity v Európe, ktorý bol obnovený v roku 1999. Poskytuje možnosti študijných ciest pre expertov ( Estónsko, Poľsko) a realizuje aj interregionálne projekty s Estónskom

Dánsko
DTI úspešne uskutočňuje projekt tzv. Nordickej školy produktivity na báze tzv. učenia prostredníctvom opatrení v spolupráci so severskými krajinami. Plánuje sa tento projekt pilotne uplatniť aj v krajinách strednej a východnej Európy

Francúzsko
ANACT aktívne rieši projekty zvyšovania produktivity s dôrazom na zlepšovanie pracovných podmienok. Spolupracoval v mnohých projektoch zameraných na riadenie zmien v strednej a východnej Európe a poskytlo pomoc pre francúzske firmy v tejto oblasti lepšie pochopiť pracovnú motiváciu zamestnancov

Holandsko
TNO spolupracovalo s niekoľkými krajinami v strednej a východnej Európe prostredníctvom školení, informácií a legislatívy v oblasti zdravia a bezpečnosti pri práci. Pôsobí aj v projektoch zameraných na rozvoj výrobkov.

Národné centrá produktivity v strednej a východnej Európe  väčšinou vznikli v roku 1990 na základe podpory jednotlivých vlád. V niektorých prípadoch (Maďarsko, Poľsko, Rusko a Bulharsko) centrám bola poskytnutá technická pomoc vrátane vybavenia hardwarom z Japonska (JICA, JPC). V ďalších prípadoch zohrala rozhodujúcu úlohu Svetová banka, hlavne v krajinách bývalej Juhoslávie (Slovinsko, Macedónsko) a v Moldavsku. Iniciatívy Estónska boli podporované Fínskom prostredníctvom InterReg programu. 

Slovenská republika dostala iba morálnu pomoc od ILO a EANPC za účelom upevnenia SLCP. Ukrajina rozvinula svoje aktivity samostatne a Česká republika a Rumunsko v súčasnosti zvažujú rozvinúť aktivity centra produktivity bez vonkajších zdrojov.

Použitá literatúra:

Dr. Joseph Prokopenko: 	Programy zvyšovania produktivity pre rast konkurencieschopnosti podniku, časopis SLCP Produktivita č. 5,6/2001

Arturo L. Tolentino:	Produktivita a konkurencieschopnosť podniku -  faktory úspechu, časopis SLCP Produktivita č. 2,3/2002

Zoznam použitých skratiek 

AMA  		American Management Association
ANACT  	Agence Nationale pour l´Amélioration des Conditions de Travail (ANACT)
APO  		Asian Productivity Organisation
APQC  	American Productivity and Quality Center
EANPC 	European Association of National Produktivity Centres
ILO 		International Labor Organisation
JICA 		Japanese International Cooperation Agency
JPC-SED 	Japan Productivity Center for Socio-Economic Development
KOZ SR	Konfederácia odborových zväzov SR
MDPT SR 	Ministerstvo dopravy, pôšt a telekomunikácií SR
MH SR	Ministerstvo hospodárstva SR
MP SR		Ministerstvo poľnohospodárstva SR
MPSVR SR	Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny
MŠ SR		Ministerstvo školstva SR
RKW 		Rationalisierungs- und Innovationszentrum der Deutschen Wirtschaft e.V. 
SLCP		Slovenské centrum produktivity
SR		Slovenská Republika
TPM 		Total Productivity Maintenance
VÚPSV SR	Výskumný ústav práce, sociálnych vecí a rodiny
WCM  	World Class Manufacturing
ŽU		Žilinská univerzita
EU		Ekonomická univerzita