Úvod

Od 1.januára 2009 sa euro stane platobným prostriedkom na Slovensku. Je to obrovský úspech vlády a občanov, ktorý bol podmienený splnením prísnych konvergenčných kritérií. Samotné euro však nie je konečným cieľom, ale len nástrojom pre vyššiu zamestnanosť, ekonomický rast a životnú úroveň ľudí. Ekonomický potenciál spoločnej meny sa však naplno prejaví len za podmienky, že nebude sprevádzaný neodôvodneným rastom cenovej hladiny a s tým spojenými negatívnymi redistribučnými efektmi.

Vývoj cien tovarov a služieb, s dôrazom na vývoj cien potravinárskych tovarov, bude v celom procese zavedenia eura nanajvýš citlivou otázkou, ktorá bude bezprostredne ovplyvňovať názorovú hladinu občanov/spotrebiteľov, ich postoj a hodnotenie správnosti rozhodnutia vlády SR prijať euro k 1.1.2009. Občania – spotrebitelia budú citlivo vnímať a hodnotiť pozitívne či negatívne dopady na životnú úroveň z pohľadu možného zvyšovania nákladov na rozpočet domácností z titulu rastu cenovej úrovne vo vzťahu k príjmom domácností. Preto efektívna a účinná ochrana ekonomických záujmov spotrebiteľov je tou oblasťou, na ktorú vláda SR kladie mimoriadny dôraz.

Vláda Slovenskej republiky urobí všetky opatrenia, aby zabránila neodôvodnenému nárastu cien v súvislosti so zavedením eura. V nastávajúcom období to považuje za svoju najvyššiu prioritu v ekonomickej oblasti a je rozhodnutá použiť všetky dostupné nástroje na dosiahnutie tohto cieľa. Neodôvodnený nárast cien by totiž jednak zhoršil sociálnu situáciu občanov a jej najviac ohrozených skupín a jednak by ohrozil celkový ekonomický vývoj krajiny, ktorý má zo zavedenia eura profitovať. 

Vláda SR splnila svoju časť úlohy, aby vytvorila prostredie tlmiace nárast cien. Po prvé, rozvážnou hospodárskou politikou prispela k zhodnocovaniu slovenskej koruny a zasadila sa k nastaveniu konverzného kurzu na takej silnej úrovni, ktorá bude automaticky brzdiť ceny minimálne v horizonte najbližšieho roka. Po druhé, vláda SR bude naďalej razantne konsolidovať verejné financie aj po splnení konvergenčných kritérií. V roku 2011 je naplánovaný vyrovnaný rozpočet (bez výpadku z druhého dôchodkového piliera dokonca prebytok vo výške 1,3% HDP), čo je oproti východiskovému stavu z roku 2002, kedy deficit verejnej správy dosiahol 8,2% HDP, bezprecedentné zlepšenie v podmienkach všetkých krajín EÚ. Po tretie, vláda SR si plne uvedomuje význam umierneného nárastu miezd pre cenový vývoj i konkurencieschopnosť ekonomiky a svoju úlohu pri mzdových vyjednávaniach a očakávaniach. Z tohto dôvodu pristúpila k uzavretiu tripartitnej dohody (Deklarácia spoločenskej zhody zaviesť a používať euro v Slovenskej republike), ktorá zaväzuje subjekty zvyšovať mzdy v súlade s produktivitou. Taktiež zdržanlivý nárast miezd vo verejnom sektore vysiela signál pre umiernený rast miezd v celej ekonomike. Po štvrté, vláda SR schválila ambiciózny Modernizačný program Slovensko 21, ktorý je súborom konkrétnych opatrení v oblasti štrukturálnych politík (vzdelávanie, veda a výskum, trh práce), ktoré majú za cieľ spružniť trh práce a zvýšiť produkčnú schopnosť ekonomiky, čo sú faktory znižujúce inflačné tlaky v ekonomike. Nakoniec, vláda SR už prijala  súbor účinných systémových a legislatívnych opatrení na elimináciu rizík z možného neodôvodneného rastu spotrebiteľských cien v procese zavedenia eura a zvýšenú ochranu ekonomických záujmov spotrebiteľov v tomto procese  a to najmä:
-	doplnením zákona č. 250/2007 Z.z. o ochrane spotrebiteľa o práva spotrebiteľa a povinnosti predávajúceho v procese zavedenia eura s dôrazom na zákaz zvyšovania cien pre spotrebiteľa v dôsledku zavedenia meny euro;
-	schválením návrhu nariadenia vlády SR,  ktorým  sa ustanovuje výška, ktorú nesmie prevýšiť odplata za poskytnutie spotrebiteľského úveru (uvedené nariadenie sa vzťahuje na nebankové subjekty, poskytujúce spotrebiteľské úvery); 
-	zavedením účinného a permanentného monitoringu základných druhov tovarov a služieb ako základu pre posudzovanie opodstatneného resp. neopodstatneného vývoja cien;
-	vytvorením podmienok pre výkon účinného a efektívneho trhového dozoru s prioritným dôrazom na ochranu ekonomických záujmov spotrebiteľov.

Vláda SR bude nekompromisne zasahovať proti prípadnému neodôvodnenému nárastu cien v súkromnom sektore. Úmyslom vlády nie je deformácia ekonomického prostredia prostredníctvom bráneniu prirodzenému nárastu cien, ktorý je pre trhové ekonomiky typický a nedá sa mu vyhnúť. Na druhej strane skúsenosti predchádzajúcich krajín, ktoré prijali euro hovoria, že neraz došlo k nárastu cien (i keď objektívne v malej miere), ktorý bol nad rámec prirodzeného nárastu cien. Základnou úlohou štátu je chrániť občanov pred takýmito praktikami, ktoré vyplývajú z nedokonalého trhového prostredia.
Tento materiál prezentuje súbor opatrení a nástrojov, ktoré vláda SR bude používať na zabránenie neodôvodnenému nárastu cien v termíne do 31.12.2009. Skladá sa z troch častí. Prvá prezentuje komplexný systém monitorovania cien, ktorý bude identifikovať sektory, ale aj konkrétne podniky, ktoré sa vyznačujú najvyšším rastom cien. Ostatné dve časti definujú systém opatrení a procesov, ktoré bude štát uplatňovať proti subjektom, ktoré neodôvodnene zvýšili ceny svojich tovarov a služieb. Konkrétne druhá časť definuje úlohy a pôsobnosť vecne príslušných rezortov, pokým tretia časť je zameraná na kontrolné mechanizmy. Základom celej procedúry je na všetkých stupňoch hĺbková analýza, pretože je zrejmé, že odlíšiť neodôvodnený nárast cien, ktorý pramení zo zneužitia situácie zo strany konkrétnych subjektov, od prirodzeného nárastu cien, ktorý je typický pre trhovú ekonomiku a často súvisí najmä s nárastom svetových cien surovín a komodít, je nesmierne náročné. Napriek tomu vláda je rozhodnutá postupovať odvážne a nekompromisne, pretože nemôže rezignovať na svoju základnú funkciu, ktorou je ochrana a zvyšovanie životnej úrovne obyvateľov Slovenska.

1. Správa o inflácii

Správa o inflácii bude nástroj, ktorej cieľom bude identifikovať vysoký a potenciálne neprimeraný rast cien v jednotlivých sektoroch či konkrétnych podnikateľských subjektoch. Správa bude mať mesačný charakter a bude predkladaná do cenovej rady. Cenová rada bude poradný orgán vlády, ktorého členmi budú nasledovní ministri: podpredseda vlády a minister školstva, minister financií, minister dopravy, pôšt a telekomunikácií, minister hospodárstva, ministerka pôdohospodárstva a minister zdravotníctva. V prípade potreby budú do cenovej rady prizvaní predstavitelia samosprávy. Cenová rada bude mať kompetenciu na základe správy o inflácii navrhovať úlohy a usmerňovať príslušné rezorty  pre analyzovanie a nápravu situácie. Okrem toho hlavné závery správy bude každý mesiac prezentovať osobne premiér SR na tlačovej konferencii. Existuje oprávnený predpoklad, že informovanie verejnosti z najvyšších miest vytvorí jeden z najúčinnejších nástrojov verejného tlaku na podnikateľské subjekty, aby nezneužívali situáciu v podobe neodôvodneného zvyšovania cien.

Z pohľadu štruktúry bude mať správa dve časti. Prvá časť bude mať makroekonomický charakter. Monitorované a analyzované budú ceny v jednotlivých sektoroch podľa oficiálnej štatistickej klasifikácie. Analýza oprávnenosti nárastu cien v tejto časti bude založená na dvoch nástrojoch, ktoré sú navrhnuté tak, aby minimalizovali problém subjektívnosti a vyhli sa tak čo najviac podozreniu z prípadnej zaujatosti analýzy. Prvým nástrojom bude tzv. benchmarking, teda porovnávanie vývoja cien v danej oblasti s vývojom cien v rovnakej oblasti v okolitých krajinách (Česká republika, Maďarsko, Poľsko, Rakúsko). Porovnanie bude striktne založené na oficiálnych štatistikách a klasifikáciách, ktoré používa Eurostat, aby nevznikol problém porovnateľnosti. Konkrétny príklad ukazuje tabuľka v texte, zvýraznené sú tie rasty v jednotlivých oblastiach, ktoré sa vyznačujú spomedzi sledovaných krajín najvyššou dynamikou. V prípade Slovenska sa v danom mesiaci napríklad ukazuje, že za pozornosť stojí oblasť cien obuvi a odevov, kde Slovensko dosiahlo najvyššiu dynamiku cien spomedzi všetkých krajín (konkrétnejšie závery však bude možné robiť na základe analýzy medziročných a medzimesačných zmien cien a pri posúdení iných faktorov, napríklad sezónnosti).  

Vývoj medzimesačných a medziročných zmien cien podľa COICOP vo vybraných krajinách (%, máj 2008)	
	SK	CZ	PL	HU	AT	
	MoM	YoY	MoM	YoY	MoM	YoY	MoM	YoY	MoM	YoY	
HICP	0.4	4.0	0.4	6.8	0.6	4.3	0.9	6.9	0.6	3.8	
Potraviny a nealkoholické nápoje	1.0	8.4	0.8	10.7	1.2	6.6	2.2	14.0	0.4	7.3	
Alkohol a tabak	0.4	3.3	0.3	9.0	0.4	6.2	0.2	5.3	0.3	5.3	
Odevy a obuv	0.3	0.9	0.2	-1.5	-0.1	-6.1	0.7	0.8	0.4	0.8	
Bývanie	0.2	3.4	0.2	11.9	1.2	7.4	0.5	10.7	0.5	2.6	
Nábytok	0.0	0.1	0.2	0.7	0.2	2.0	0.1	0.8	-0.3	2.2	
Zdravotníctvo	0.3	10.6	0.6	28.8	0.4	3.4	0.3	-2.1	0.1	2.2	
Doprava	0.6	4.4	1.3	4.6	0.8	4.2	1.6	8.0	2.4	9.6	
Telekomunikácie	-0.1	-0.8	-0.2	-2.5	0.0	-1.1	0.3	0.6	-0.1	-8.8	
Rekreácie a kultúra	-0.1	1.3	-0.2	1.1	0.2	-1.4	0.2	2.8	1.6	0.4	
Vzdelávanie	0.1	2.7	0.0	2.3	0.0	2.7	0.0	6.0	-0.1	2.4	
Hotely, kaviarne a reštaurácie	0.2	5.0	0.3	7.0	0.6	5.9	0.7	6.9	-0.8	3.3	
Rozličné tovary a služby	0.2	2.6	-0.1	4.8	0.1	3.9	0.1	3.8	0.0	3.9	
 Poznámka: MoM – medzimesačne, YoY – medziročne                                                                                                                                   Zdroj: Eurostat, MF SR	

Druhým nástrojom analýzy bude posúdenie toho, do akej miery sa pod nárastom cien konkrétnych cien tovarov a služieb podpisujú globálne faktory, ako nárast svetových cien surovín a komodít. Napríklad v súčasnosti vysoký rast cien potravín treba analyzovať v kontexte nárastu svetových cien komodít, ako je pšenica a hovädzí dobytok (viď obrázky nižšie). Kombinácia týchto dvoch analytických postupov by mala byť dostatočne spoľahlivým nástrojom pre identifikáciu potenciálne problémových oblastí bez rizika podozrenia, že vláda chce niekoho účelovo obviňovať z neprimeraného rastu cien.

Vývoj historických cien a cien futures pšenice na burze Chicago Board of Trade
(US centy/bušel; 1 bušel = 27,216 kg)		Vývoj historických cien a cien futures hovädzieho mäsa na burze Chicago Mercantile Exchange (Live cattle; US centov/libra, 1 libra = 0,454 kg)	
			
Poznámka: graf tvoria historické dáta 3-mesačných futures		Poznámka: graf tvoria historické dáta 1-mesačných futures	
Zdroj: CBOT		Zdroj: CME	

Druhá časť správy bude mať mikroekonomický charakter. Bude mať za cieľ identifikovať konkrétny tovar, na konkrétnom mieste u konkrétneho predajcu. Jej informačnou základňou budú tzv. „čierne listiny“, ktoré budú zostavované a verejne publikované na základe projektu, ktorý pripravuje MH SR v spolupráci s neziskovými organizáciami. Čierne listiny majú potenciál stať sa významným nástrojom na odradenie podnikateľských subjektov zvyšovať neodôvodnene ceny. Zapojenie neziskových organizácií do projektu zbierania a uverejňovania údajov je dôležitým aspektom dôveryhodnosti projektu v očiach verejnosti. 

Je samozrejmé, že čierne listiny nemožno používať mechanickým spôsobom prostredníctvom automatického pranierovania subjektov, u ktorých bude zistená najvyššia dynamika cien. Aj v tomto prípade bude potrebná analýza jednak s využitím poznatkov a záverov z makroekonomickej časti správy a jednak bude treba vyhodnotiť cenovú dynamiku rovnakého výrobku u konkrétnych predajcov. Hoci sa konečná cena pre spotrebiteľov objaví zákonite až u konečného predajcu, k neodôvodnenému nárastu cien môže dôjsť na inom mieste v produkčno-distribučnom reťazci (prvovýrobca, dodávateľ a pod.). Celý mechanizmus tvorby cien teda bude musieť byť príslušnými ministerstvami analyzovaný, správa o inflácii len vyšle impulzy, na ktoré oblasti je potrebné sa primárne zamerať.

Treba poznamenať, že analytický koncept v oboch častiach správy bude založený výhradne na údajoch, ktoré popisujú zmenu cien, nie však ich úroveň. Prijatie eura totiž znamená riziko zvýšenia cien, čo je dynamická kategória a nesúvisí s rôznymi cenami konkrétnych tovarov v konkrétnych predajniach či regiónoch. Úroveň cien je totiž výsledkom rôznych faktorov, ako je úroveň konkurencie, veľkosť trhu či dopravné náklady. 

2. Pôsobnosť rezortov

Počas rokovania cenovej rady k  významným odchýlkam vo vývoji cien niektorých druhov tovarov alebo služieb zaujíma stanovisko minister, do ktorého pôsobnosti patrí oblasť tovarov alebo oblasť služieb.  Ak si po vyjadrení príslušného ministra uvádzané navýšenie cien vyžaduje podrobnejšie preskúmanie, navrhne cenová rada príslušnému ministrovi úlohu detailne preskúmať príčiny a faktory, ktoré na navýšenie cien mali vplyv. 

Ak sa po identifikácii  a analýze faktorov ovplyvňujúcich rast spotrebiteľských cien predloženej na základe návrhu rady preukáže, že k  rastu cien nedochádza len z objektívnych príčin, ale pravdepodobne aj zo špekulatívnych dôvodov jednotlivých hospodárskych subjektov pôsobiacich na trhu, cenová rada po zhodnotení predloženej analýzy príčin rastu cien navrhne príslušnému ministrovi prijatie protrhových opatrení na ovplyvňovanie cenového vývoja. Následne príslušný minister informuje cenovú radu, aké protrhové opatrenia prijme na odstránenie špekulatívneho nárastu cien.

Po informovaní cenovej rady príslušným ministrom sa realizujú navrhované protrhové opatrenia, príslušný minister  sleduje  ich vplyv a hodnotí ich dostatočnosť. Za týmto účelom príslušný minister podáva cenovej rade raz mesačne informáciu o uplatňovaní a pôsobení jednotlivých opatrení smerujúcich k znižovaniu inflačného rizika.

 Ak sa opakovane preukáže, že aj naďalej pretrváva ďalšie zvyšovanie cien bez ekonomicky preukázateľných dôvodov, čo neprimerane zvyšuje úroveň inflácie, predloží cenová rada v spolupráci s príslušným ministrom vláde Slovenskej republiky návrh, aby rozhodla o regulácii cien tovarov, pri ktorých bol zistený výrazný nárast. Po prijatí rozhodnutia o  regulácii cien vláda Slovenskej republiky uloží príslušnému ministrovi vydať regulačný výnos s tým, že cenové orgány budú dôsledne zabezpečovať jeho aplikáciu. V súčasnosti však nemajú jednotlivé rezorty vytvorené dostatočné podmienky na vydanie a aplikáciu regulačného výnosu, ktorým sa zamedzí špekulatívnemu zvyšovaniu cien po zavedení meny euro, nakoľko využívanie takýchto nástrojov je v súčasnosti v zákone o cenách značne obmedzené.
    
Na základe vyššie uvedeného bude potrebné pripraviť a predložiť na rokovanie vlády návrh novely zákona č. 18/1996 Z. z. o cenách v znení neskorších predpisov pripravený v medziach legislatívy ES/EÚ. Predmetom novely budú nové kompetencie jednotlivých rezortov  umožňujúce prijať účinnú reguláciu. Určením nových regulačných nástrojov a vytvorením dostatočných podmienok na ich uplatnenie štát získa významný nástroj, ktorého použitím môže účinne zasiahnuť do úrovne cien tak, aby prechod na menu euro nebol na ťarchu sociálnej situácie občanov.  Navrhované úpravy budú smerovať k  vymedzeniu
-  možnosti uplatnenia regulácie cien,
   -   spôsobu regulácie cien, 
   -   podmienok regulácie,
   -  orgánov kompetentných na vydanie všeobecne záväzného právneho predpisu o regulácii cien, a to      v nadväznosti na ich vecnú príslušnosť k príslušnej  komodite, ktorej ceny sa budú regulovať. 

Spolu s návrhom novely  zákona č. 18/1996 Z. z. sa predloží vláde SR aj návrh na skrátené legislatívne konanie o návrhu tohto zákona tak, aby mohol byť prijatý ešte pred zavedením meny euro v Slovenskej republike.

3. Kontrola

V nadväznosti na novelizovaný zákon o cenách bude možné vykonať cenovú kontrolu cenovými orgánmi podľa zákona č. 18/1996 Z. z. v prípade vydania osobitného regulačného výnosu. Každý cenový orgán si bude koordinovať cenovú kontrolu v rámci svojej pôsobnosti. 

Ministerstvo financií SR bude koordinovať výkon cenovej kontroly zabezpečovaný správami finančnej kontroly Bratislava, Zvolen a Košice. Jednotlivé rezorty zodpovedné za vydanie regulačného výnosu poskytnú súčinnosť  pri výkone cenových kontrol. Výsledky všetkých vykonaných cenových kontrol by mali byť najneskôr do 10 dní po ukončení kontroly zasielané na Ministerstvo financií SR, ktoré na ich základe bude pripravovať stručné zhodnotenie výsledkov kontrol do pravidelnej správy o inflácii. 

Mimo cenových kontrol, vykonávaných v nadväznosti na vydané regulačné výnosy, sa budú vykonávať koordinované kontroly, zamerané aj na overovanie implementácie prijatých opatrení na ochranu spotrebiteľov pred neodôvodnenými cenovými dôsledkami konverzie cien na eurá v Slovenskej republike v termíne 30 dní od určenia konverzného kurzu do 31. decembra 2009, pričom sa využijú existujúce procedurálne kontrolné postupy. Vzhľadom na blízkosť termínu spustenia prijatých opatrení vo forme kontroly sa nejaví ako účelné zavádzať osobitný procedurálny postup na výkon kontroly, ale využiť existujúce legislatívne prostredie pre výkon kontrol. 

Vychádzajúc z definovaných cieľov v  časti 4 Národného plánu na zavedenie eura v SR „Ochrana spotrebiteľov pri zavedení eura a dopad na občanov“ odporúča sa vytvoriť osobitný režim plánovania výkonu kontrol (operatívne plány kontrol jednotlivých kontrolných orgánov bude potrebné aktualizovať na mesačnej báze) s cieľom výkonu súbežných kontrol v podnikateľských subjektoch. 

Medzi najdôležitejšie dotknuté predpisy určujúce prostredie výkonu koordinovaných kontrol (mimo cenových kontrol) patrí:
-	zákon č. 128/2002 Z. z. o štátnej kontrole vnútorného trhu vo veciach ochrany spotrebiteľa – orgánom kontroly je Slovenská obchodná inšpekcia, disponujúca 8 inšpektorátmi SOI pre každý kraj; 
-	zákon č. 250/2007 Z. z. o ochrane spotrebiteľa a o zmene zákona Slovenskej národnej rady č. 372/1990 Zb. o priestupkoch v znení neskorších predpisov;
-	zákon č. 511/1992 Zb. o správe daní a poplatkov a o zmenách v sústave územných finančných orgánov (a nadväzujúcich zákonov) – kontrolnými orgánmi sú Daňové riaditeľstvo SR a daňové úrady, Colné riaditeľstvo SR a colné úrady;
-	zákon č. 152/1995 Z. z. o potravinách – koordinujúcimi kontrolnými orgánmi sú Štátna veterinárna a potravinová správa SR a Ministerstvo zdravotníctva SR;
-	zákon č. 39/2007  Z. z. o veterinárnej starostlivosti - koordinujúcimi kontrolnými orgánmi sú Štátna veterinárna a potravinová správa SR;
-	zákon č. 140/1998 Z. z. o liekoch a zdravotníckych pomôckach – koordinujúcim kontrolným orgánom sa navrhuje Ministerstvo zdravotníctva SR a Štátna veterinárna a potravinová správa SR.

Cieľom koordinácie výkonu kontrol jednotlivých kontrolných orgánov je dosiahnuť, aby všetky kontroly kontrolovaného subjektu boli vykonané v rovnakom čase tak, aby aj kontrolovaný subjekt nebol opakovane zaťažovaný kontrolami. Hlavným koordinujúcim orgánom tejto činnosti bude Ministerstvo hospodárstva SR, ktoré je v zmysle § 3 zákona o štátnej kontrole vnútorného trhu vo veciach ochrany spotrebiteľa nadriadeným orgánom Slovenskej obchodnej inšpekcie. Ministerstvo hospodárstva SR zabezpečí, aby si v rámci kontrolných orgánov, zapojených do koordinácie, vnútorné útvary, zodpovedné za operatívne plánovanie kontrol na najbližšie obdobie dohodli spoločný postup v prípade vybraných subjektov. Hlavným cieľom je zosúladenie termínu výkonu kontroly na približne rovnaký čas (berúc do úvahy plánovaný začiatok a plánované ukončenie kontroly). 

Napriek  skutočnosti, že kontroly v Slovenskej republike sú vykonávané aj podľa iných zákonov, nejaví sa ako účelné do koordinácie zapojiť aj ďalšie kontrolné orgány, aby bol dosiahnutý základný cieľ, t.j. zvýšený dohľad nad ochranou občanov pri zavedení eura a zmiernenia jeho dopadu na nich  v sledovanom období. 

Záver

Tento materiál prezentuje súbor opatrení a nástrojov, ktoré vláda SR bude používať na zabránenie neodôvodnenému nárastu cien v termíne do 31.12.2009. Vláda SR bude nekompromisne zasahovať proti prípadnému neodôvodnenému nárastu cien v podnikateľskom sektore. V nastávajúcom období to považuje za svoju najvyššiu prioritu v ekonomickej oblasti a je rozhodnutá použiť všetky dostupné nástroje na dosiahnutie tohto cieľa. Neodôvodnený nárast cien by totiž jednak zhoršil sociálnu situáciu občanov a jej najviac ohrozených skupín a jednak by ohrozil celkový ekonomický vývoj krajiny, ktorý má zo zavedenia eura profitovať. Základnou úlohou štátu je chrániť občanov pred takýmito praktikami, ktoré vyplývajú z nedokonalého trhového prostredia.