1. Úvod
Ústavné právo zamestnanca na uspokojujúce pracovné podmienky vrátane práva na ochranu bezpečnosti a zdravia pri práci je upravené súborom všeobecne záväzných právnych predpisov, najmä Zákonníkom práce, zákonom Národnej rady Slovenskej republiky č. 330/1996 Z. z. o bezpečnosti a ochrane zdravia pri práci v znení neskorších predpisov (ďalej ”zákon NR SR č. 330/1996 Z. z.”) a zákonom Národnej rady Slovenskej  republiky č. 272/1994 Z. z. o ochrane zdravia ľudí v znení neskorších predpisov.
Ochranou práce - systémom účelných opatrení definovaných Zákonníkom práce a vykonávaných zamestnávateľom - sa u zamestnávateľov sleduje vytvorenie a udržiavanie takých pracovných podmienok, ktorými sa zaistí bezpečnosť a ochrana zdravia zamestnanca pri práci, zachová sa jeho zdravie a dlhodobo sa udrží jeho pracovná schopnosť. Výsledkom uplatňovania ochrany práce je uspokojivá kvalita života zamestnanca a korektné vzťahy medzi zamestnávateľom a zamestnancom, ktoré sú predpokladom ekonomického rozvoja organizácie. 
Dôsledné realizovanie predpisov a úloh v oblasti ochrany práce v záujme zlepšovania pracovných podmienok a osobitne ochrany života a zdravia zamestnancov, je závažným faktorom napomáhajúci ekonomický a sociálny rozvoj organizácií i Slovenska. Je nástrojom postupného napĺňania cieľa Lisabonskej agendy Európskej únie, ktorým je dosiahnutie plnej zamestnanosti a zabezpečenia vyššej produktivity a kvality práce.
Inšpekciou práce a dozornými orgánmi nad bezpečnosťou a ochranou zdravia pri práci sa u zamestnávateľov vytvárajú predpoklady na dôslednejšie plnenie práv a povinností zamestnávateľov a zamestnancov v pracovnoprávnej oblasti, ktoré ustanovujú všeobecne záväzné právne predpisy, zabezpečuje sa vynutiteľnosť práva v tejto oblasti. Táto aktivita štátnych orgánov je v súlade so záujmami zamestnancov, zamestnávateľov i štátu, a to aj v spojitosti s členstvom Slovenskej republiky v Európskej únii a štandardmi v nej uplatňovanými.
Inšpekciu práce a dozor v oblasti bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci v súčasnosti vykonáva jeden inšpekčný a štyri dozorné orgány, a to 
a)	tri s celoslovenskou prierezovou pôsobnosťou – orgány inšpekcie práce (Národný inšpektorát práce a inšpektoráty práce so sídlom v krajských mestách) v pôsobnosti Ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky, orgány na ochranu zdravia v pôsobnosti Ministerstva zdravotníctva Slovenskej republiky a Hlavný banský úrad v pôsobnosti Ministerstva hospodárstva Slovenskej republiky,
b)	jeden so špecifickou rezortnou pôsobnosťou na bezpečnosť a ochranu zdravia vojaka v rezorte Ministerstva obrany Slovenskej republiky a jeden so špecifickou rezortnou pôsobnosťou na bezpečnosť a ochranu zdravia policajta v rezorte  Ministerstva vnútra Slovenskej republiky. 
Obsahom správy sú poznatky inšpekcie práce z oblasti bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci vrátane bezpečnosti technických zariadení, z oblasti pracovnoprávnych vzťahov vrátane mzdových a tiež z dohľadu podľa osobitných predpisov, získané inšpekčnými a dozornými aktivitami v kontrolovaných organizáciách v roku 2003. V prílohe sú uvedené informácie rezortov hospodárstva, zdravotníctva, obrany a vnútra o stave bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci, pracovnej úrazovosti, chorôb z povolania a iných poškodení zdravia z práce, ktoré získali v roku 2003 ich orgány dozoru v oblasti bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci v rozsahu svojej pôsobnosti. Správa a jej prílohy obsahujú aj opatrenia orgánov inšpekcie práce a uvedených dozorných orgánov, ktoré vykonajú v záujme zlepšenia stavu u zamestnávateľov v roku 2004 a v nasledujúcich rokoch. 
Podrobnejšie údaje o inšpekčnej činnosti orgánov štátnej správy v oblasti inšpekcie práce, o ich činnosti a rozbor pracovnej úrazovosti za rok 2003 sú uvedené na internetovej stránke Národného inšpektorátu práce http://safework.gov.sk/ a ďalšie údaje o stave ochrany zdravia pri práci na internetovej stránke Úradu verejného zdravotníctva http://szusr.sk/. Podrobné štatistické údaje o pracovnej úrazovosti a o chorobách z povolania sú obsiahnuté v publikácii Štatistického úradu Slovenskej republiky Pracovná neschopnosť pre chorobu a úraz za rok 2003, číslo: 1500-293/2004, kód publikácie: 290204, dátum vydania: marec 2004.

2. Dozorné orgány inšpekcie práce 
Národný inšpektorát práce a osem krajských inšpektorátov práce vykonávajú inšpekciu práce u takmer všetkých zamestnávateľov na území Slovenskej republiky, okrem pracovísk a právnych vzťahov, ktoré podliehajú orgánom dozoru so špecifickou a rezortnou pôsobnosťou (prílohy B až E). Kompetencie orgánov inšpekcie práce upravuje zákon č. 95/2000 Z. z. o inšpekcii práce a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov (ďalej ”zákon č. 95/2000 Z. z.”). Hlavným poslaním orgánov inšpekcie práce je presadzovanie vytvárania, udržiavania a zlepšovania pracovných podmienok na pracoviskách zamestnávateľov prostredníctvom kontroly dodržiavania pracovnoprávnych predpisov, mzdových predpisov, právnych predpisov a ostatných predpisov na zaistenie bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci a zaistenie bezpečnosti technických zariadení vrátane predpisov upravujúcich faktory pracovného prostredia a záväzkov vyplývajúcich z kolektívnych zmlúv. Dôležitým poslaním inšpekcie práce je poskytovanie bezplatného poradenstva v oblasti ochrany práce zamestnávateľom a zamestnancom. 
Ďalšie kompetencie a úlohy vyplývajú orgánom inšpekcie práce z osobitných predpisov. Podľa § 30 až 32 zákona č. 264/1999 Z. z. o technických požiadavkách na výrobky a o posudzovaní zhody a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov orgány inšpekcie práce vykonávajú dohľad, či určené výrobky uvedené na trh spĺňajú ustanovené podmienky. Obdobné úlohy pri vykonávaní dohľadu nad trhom so stavebnými výrobkami vyplývajú orgánom inšpekcie práce aj zo zákona č. 90/1998 Z. z. o stavebných výrobkoch v znení neskorších predpisov (ďalej len ”dohľad podľa osobitných predpisov”). Inšpekcia práce plní tiež niektoré taxatívne vymedzené úlohy podľa zákona č. 261/2002 Z. z. o prevencii závažných priemyselných havárií a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov.

3. Ciele, úlohy a priority inšpekcie práce v roku 2003 
Záujmom spoločnosti je dôsledná realizácia práva na uspokojivé pracovné podmienky, jeho skutočná realizácia je však v činnosti jednotlivých zamestnávateľov rôzna, prevažne zaostáva za požiadavkami právnych predpisov. Závažným negatívnym dôsledkom jeho nedostatočnej realizácie je nespokojnosť zamestnancov, spory vrátane súdnych. Nedostatky v oblasti bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci sú zdrojom a príčinou pracovných úrazov, chorôb z povolania a iných poškodení zdravia z práce. Nedostatky vytvárajú podhubie pre nesústredenosť zamestnanca na prácu, ktorej dôsledkom je nižšia kvalita jeho práce, a teda aj nižšia kvalita ním vyrábaných výrobkov a poskytovaných služieb. To v trhovom prostredí degraduje dobré meno organizácie a znižuje schopnosť uplatnenia jej výrobkov a služieb. Celkovým výsledkom sú negatívne ekonomické a sociálne následky pre organizáciu i Slovenskú republiku.  
Činnosť orgánov inšpekcie práce bola v záujme presadzovania primeraných pracovných podmienok orientovaná na najproblematickejšie kategórie zamestnávateľských subjektov z hľadiska bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci a stavu pracovnoprávnych vzťahov, a to na malé a stredne veľké organizácie. 
Deväť inšpekčných úloh, dve úlohy so špeciálnym režimom a jedna mimoriadna previerka, vykonané u vybraných zamestnávateľov na celom území Slovenska boli zamerané napríklad na 
•	dodržiavanie predpisov na zaistenie bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci na tvárniacich strojoch v gumárenskej a plastikárskej výrobe, na staveniskách, na pracoviskách s chemickými faktormi,
•	riadenie bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci u zamestnávateľov,
•	pracovné podmienky a faktory pracovného prostredia,
•	dodržiavanie predpisov o poskytovaní osobných ochranných pracovných prostriedkov, o bezpečnosti technických zariadení, prevádzkových objektov a budov,
•	dodržiavanie pracovnoprávnych a mzdových predpisov, na nelegálne zamestnávanie, na plnenie záväzkov z uzatvorených kolektívnych zmlúv, 
•	dodržiavanie rovnosti pri odmeňovaní žien a mužov za rovnakú prácu a prácu rovnakej hodnoty, 
•	dohľad podľa osobitných predpisov nad dodržiavaním podmienok pri uvádzaní vybraných určených výrobkov na trh - strojových a elektrických zariadení, osobných ochranných pracovných prostriedkov, 
•	dodržiavanie predpisov o prevencii závažných priemyselných havárií.
Jednotlivé inšpektoráty práce realizovali ďalších 74 vlastných krajských úloh, ktorými podľa regionálnych potrieb reagovali na problematiku v kompetencii inšpekcie práce. 
Významnými sú inšpekčné aktivity pri kolaudačných konaniach stavieb hlavne v oblasti bezpečnosti technických zariadení a bezpečného užívania stavieb, ktorými sa prispelo k eliminovaniu nedostatkov ešte pred vydaním rozhodnutia o užívaní stavby.
Preverovaná bola aj činnosť prevádzkovateľov jadrových elektrární, organizácií zabezpečujúcich uvádzanie 1. atómovej elektrárne do radiačného pokoja, spoločností zabezpečujúcich konzervačné práce na 3. a  4. bloku JE Mochovce, Výskumného ústavu jadrových elektrární, ako aj právnických osôb a fyzických osôb vykonávajúcich projektovanie, výrobu, montáž, opravy, rekonštrukcie, údržbu a skúšky zariadení pre jadrové elektrárne Bohunice a Mochovce. Previerky boli zamerané aj na dodržiavanie podmienok oprávnení vydaných na činnosť v jadrovej energetike a na vybrané komponenty jadrovoenergetických zariadení a ich kontrolu. 

4. Subjekty kontrolované inšpekciou práce
Inšpekcia práce sa v roku 2003 koncentrovala na malé organizácie (s počtom 1 - 49 zamestnancov) a na stredne veľké organizácie (50 - 249 zamestnancov), v ktorých bolo v čase kontroly v pracovnom vzťahu spolu 742 518 zamestnancov.
V kategórii malé organizácie bolo skontrolovaných 6 600 subjektov, tzn. 61,76 % z celkového počtu kontrolovaných subjektov, pričom v subkategórii veľmi malé organizácie (1 až 9 zamestnancov) boli vykonané kontroly v 3 722 subjektoch. V kategórii stredne veľké organizácie bolo skontrolovaných 1 541 subjektov, tzn. 14,42 % z celkového počtu 10 686 kontrolovaných subjektov. Právnu formu kontrolovaných subjektov a ich štruktúru podľa počtu zamestnancov spolu s údajmi o kontrolovaných počtoch uvádza príloha A (príloha č. 1).

5. Stav zistený v subjektoch  kontrolovaných orgánmi inšpekcie práce 
Zistené nedostatky, ktoré sú podrobne uvedené v protokoloch z výkonu inšpekcie práce v jednotlivých kontrolovaných subjektoch, poukazujú na nedostatočné odborné vedomosti a na nesprávnu alebo chýbajúcu realizáciu predpisov na zaistenie bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci. Analogická situácia je pri realizovaní pracovnoprávnych predpisov vrátane mzdových. Nemožno konštatovať, že zistený stav je výlučne dôsledkom nedostatku finančných prostriedkov, hoci nie pozitívny ekonomický stav je typický pre väčšinu kontrolovaných subjektov.
Pri výkone inšpekcie práce bolo v rámci celkom 25 842 dozorných výkonov, ktoré sú špecifikované v prílohe A (príloha č. 2), zistených 51 780 nedostatkov. Na ich celkovom počte sa najviac podieľala priemyselná výroba (33,94 % zo všetkých nedostatkov) a ďalej veľkoobchod a maloobchod (19,29 % zo všetkých nedostatkov). Najvyšší počet nedostatkov bol zistený v oblasti vyhradených technických zariadení (14 324), v riadení bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci (10 323) a v pracovnoprávnych vzťahoch vrátane mzdových (10 184). Z počtu 30 085 skontrolovaných fyzických osôb bolo zistených 83 osôb, ktorí nelegálne pracovali. Nedostatky podľa skupín objektov dozoru a podľa hlavných skupín odvetví (OKEČ) sú špecifikované v prílohe A (prílohy č. 3 a 4). 
Celkový počet zistených nedostatkov sa v roku 2003 zvýšil o 9,11 % v porovnaní s predchádzajúcim rokom, čo je aj dôsledkom štruktúry kontrolovaných zamestnávateľských subjektov. V kontrolovaných subjektoch s väčším počtom zamestnancov ako 10 došlo k miernemu zlepšeniu, keď sa počet zistených nedostatkov pripadajúcich na jeden kontrolovaný subjekt znížil v porovnaní s predchádzajúcim rokom o 6,6 %. K celkovému nepatrnému zvýšeniu hodnoty tohto ukazovateľa (v roku 2003 o 1% v porovnaní s rokom 2002) prispeli kontrolované subjekty bez zamestnancov (z 2,3 v roku 2002 na 2,47 v roku 2003) a predovšetkým zamestnávatelia s počtom zamestnancov do deväť (z 3,62 v roku 2002 na 4,26 v roku 2003).
Vzrástol počet zistených nedostatkov najmä v pracovnom prostredí, v riadení bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci (celkom 10 323 nedostatkov) a v pracovnoprávnej a mzdovej oblasti (celkom 10 184 nedostatkov). Napríklad v 125 organizáciách z odvetvia výroby výrobkov z gumy a plastov orgány inšpekcie práce zistili 1 254 nedostatkov, z nich 140 závažných. Pri previerkach pracovísk s chemickými faktormi a pri kontrole predpisov o prevencii závažných havárií bolo zistených 1309 nedostatkov, z nich 127 závažných. V oblasti faktorov pracovného prostredia inšpektori práce zistili celkom 674 nedostatkov.
Najviac porušení v oblasti pracovnoprávnych predpisov sa týkalo Zákonníka práce (9 567), najviac z nich bolo zistených u podnikateľov - fyzických osôb (4 593) a v spoločnostiach s ručením obmedzeným (3 987). Z hľadiska členenia subjektov podľa odvetví (OKEČ) bolo z celkového počtu 7 015 kontrolovaných subjektov najviac nedostatkov zistených v odvetví veľkoobchod a maloobchod (2 631 nedostatkov), priemyselná výroba (2 383 nedostatkov) a hotely a reštaurácie (1 408 nedostatkov). V šiestich kontrolovaných subjektoch bolo zistené nelegálne zamestnávanie.
V hodnotenom roku bolo na prevádzkových budovách a objektoch zistených 7 381 nedostatkov, čo je 14,25 % z celkového počtu nedostatkov. Celkom 2 862 nedostatkov súviselo so strojmi a technickými zariadeniami (oproti roku 2002 sa ich počet znížil o 26,30 %) a 14 324 nedostatkov s vyhradenými technickými zariadeniami (oproti roku 2002 je to nárast o viac ako 1 000 nedostatkov). 

6. Najzávažnejšie zistenia orgánov inšpekcie práce v kontrolovaných
    subjektoch
U zamestnávateľov pretrváva formálne zisťovanie nebezpečenstiev a posudzovanie rizík pre bezpečnosť a zdravie zamestnancov. Všeobecne možno konštatovať, že až  štvrtina zistených nedostatkov súvisela s nezabezpečovaním pravidelnej a odbornej kontroly zo strany zamestnávateľa. Takmer na každom kontrolovanom stavenisku neboli splnené tri zo štyroch základných povinností stavebníkov.
Chýbajúce, neprimerané alebo neefektívne bolo riadenie ochrany práce vrátane bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci u zamestnávateľov. Nemali rozpracovanú politiku bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci, neboli určené jej ciele, konkrétne úlohy, opatrenia, zodpovednosť a právomoci vedúcich zamestnancov. Chýbala identifikácia nebezpečenstiev a posudzovanie rizík, neboli vypracované prevádzkové predpisy, nedostatky sa vyskytovali v evidencii a registrácii pracovných úrazov. Nedostatočná bola úroveň školení zamestnancov s konkretizovaným obsahom a v mnohých prípadoch len ich formálna realizácia nevytvárala pozitívne predpoklady pre napĺňanie požiadaviek bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci na pracoviskách. Absencia zástupcov zamestnancov pre bezpečnosť a ochranu zdravia pri práci alebo nedocenenie významu tohto inštitútu a úloh, ktoré im vyplývajú z tejto funkcie, viedla mnohokrát zo strachu o stratu zamestnania k nízkej angažovanosti a formálnosti ich práce. 
Zistené nedostatky svedčia o nedostatočnej starostlivosti o prevádzkové objekty a budovy, ktorá vyplýva aj z poddimenzovaného objemu vyčlenených finančných prostriedkov na ich údržbu a opravu. Prenajímané priestory často neboli vhodné pre realizovaný druh činnosti. Najčastejšími nedostatkami boli poškodené steny a stropy, chýbajúce zábradlia, neoznačené nosnosti regálov v skladoch a prevádzkových priestoroch, zatarasené, nepriechodné a šmykľavé komunikácie vo výrobných priestoroch a medzi regálmi v skladoch, poškodené schody a podlahy, nepriechodné únikové cesty, nezakryté otvory v podlahách. Medzi časté nedostatky patrilo aj nedostatočné alebo chýbajúce bezpečnostné označenie okrajov rámp, vjazdov pre motorové vozidlá a znížených podchodov, neboli označené potrubia smerom a druhom pretekajúcej pracovnej látky.
Vyskytujúce sa bezpečnostné nedostatky v technickom stave strojov a zariadení súviseli hlavne s nedostatočnou údržbou a čistením strojov, nevykonávaním predpísaných kontrol, prehliadok a skúšok, s používaním fyzicky a morálne opotrebovaných strojov a technických zariadení. Chýbala dokumentácia na obsluhu, údržbu a zoraďovanie, nefunkčné boli ochranné a blokovacie zariadenia strojov, chýbali ochranné kryty a neoznačené boli ovládacie prvky z hľadiska ich funkcie. Nedostatočné bolo ukotvenie strojov a zariadení a odsávanie škodlivín. Stav tvárniacich strojov pri výrobe výrobkov z gumy a plastov nebol na požadovanej bezpečnostnej úrovni.
Najčastejšie nedostatky na vyhradených technických zariadeniach boli zisťované najmä v tom, že neboli vykonávané ich predpísané odborné prehliadky a skúšky vrátane úradných a opakovaných skúšok. Chýbala predpísaná technická dokumentácia a pasporty, obsluha nemala predpísanú kvalifikáciu, neboli vypracované miestne prevádzkové predpisy, sprievodná dokumentácia nebola kompletná, chýbali návody na obsluhu a údržbu.
Kontrolou oprávnených subjektov v jadrovej energetike sa zistili viaceré nedostatky, napríklad nedostatočné spracovanie a zavedenie do praxe Systému zabezpečovania  kvality, nevhodná manipulácia s nerezovými materiálmi (skladovanie, styk nerezových materiálov s uhlíkovým), nedostatočné spracovanie technickej dokumentácie, neaktualizované zoznamy predpisov, nedostatočné spracovanie zoznamov strojov a zariadení, prístrojov, prípravkov a meradiel vrátane príslušných správ o odborných prehliadkach a odborných skúškach a dokladov o ciachovaní prístrojov.
Nedostatky zisťované pri kolaudačných konaniach sa týkali najmä technických zariadení, ku ktorým neboli predložené doklady o vykonaní úradných skúšok alebo periodických prehliadok, elektrické zariadenia boli inštalované do nevhodného prostredia, v čase kolaudácie neboli ukončené montážne práce na týchto zariadeniach. Ďalšími nedostatkami boli napríklad chýbajúce zábradlia na schodištiach, nedostatočné zabezpečenie osôb proti pádu z výšky, neoznačené rozvody médií podľa ich druhu, šmykľavé podlahy alebo nedostatočné nútené vetranie priestorov, v ktorých môže byť zvýšená koncentrácia plynov.
Veľký počet nedostatkov (26,7 % všetkých) dokumentuje nedodržanie právnych predpisov upravujúcich ochranu zdravia pri práci s chemickými faktormi, z nich v piatich prípadoch boli jednoznačne prekračované najvyššie prípustné hodnoty nebezpečných chemických faktorov v pracovnom prostredí. Početne rozsiahle boli nevhodné mikroklimatické podmienky (17,5 %), nedostatky v osvetlení pracovísk (16,2 %), nedostatky v ochrane pred hlukom (10 %) a prašnosťou (5,0 %). Ďalšie sa týkali nezdravého pracovného prostredia v spojitosti s rôznymi druhmi žiarenia, karcinogénnymi a mutagénnymi látkami, s neprimeranou fyzickou záťažou, s nerešpektovaním ergonomických požiadaviek a s nezabezpečením oddychových priestorov.
Zo strany zamestnávateľov bola zanedbávaná povinnosť zabezpečiť zamestnancom vykonanie lekárskych prehliadok. Mnohým zamestnávateľom nebol zrejmý rozdiel medzi vykonaním vstupnej zdravotnej prehliadky a povinnosťou zaradiť zamestnanca na prácu so zreteľom na jeho zdravotný stav. Boli zistené prípady zaraďovania zamestnancov na vykonávanie rizikových prác alebo vykonávanie nočnej práce bez lekárskych prehliadok. Nedostatočná bola úroveň zabezpečovania školení z prvej pomoci.
Pri kontrole dodržiavania Zákonníka práce upravujúceho pracovné podmienky vrátane mzdových podmienok a podmienok zamestnávania sa najčastejšie zistilo porušovanie
•	§ 118 - § 134 týkajúcich sa mzdy a poskytovania miezd vrátane priemerných zárobkov (2 730 nedostatkov), 
•	§ 42 - § 44 upravujúcich založenie pracovného pomeru na základe písomnej pracovnej zmluvy a ďalšie obsahové náležitosti pracovnej zmluvy (2 118 nedostatkov),
•	§ 223 - § 228 o dohodách o prácach vykonávaných mimo pracovného pomeru (953 nedostatkov),
•	§ 99 o evidencii pracovného času (787 nedostatkov). 
Celkom bolo zistené, že v prípade 83 osôb, ktoré u zamestnávateľov vykonávali prácu, boli porušované právne predpisy súvisiace so zamestnávaním, tzn. tieto osoby nelegálne pracovali. Z nich bolo 52 mužov, 29 žien, dve mladistvé osoby a žiaden cudzí štátny príslušník. Vo dvoch prípadoch bola preukázaná diskriminácia podľa pohlavia v oblasti rovnosti  odmeňovania, tzn. nerešpektovania mzdových podmienok.
Pri výkone dohľadu podľa osobitného predpisu nad vybranými strojovými a elektrickými zariadeniami uvedenými na trh bol zistený nedostatočný stav elektrotechnických zariadení, drevoobrábacích strojov a kovoobrábacích strojov. 

7. Nápravné opatrenia orgánov inšpekcie práce
Na zabezpečenie nápravy a odstránenie zistených nedostatkov orgány inšpekcie práce v súlade so svojimi kompetenciami počas inšpekcie a na jej záver vykonali príslušné zákonné opatrenia priamo v kontrolovaných subjektoch, keď navrhli technické, organizačné a iné opatrenia potrebné na zlepšenie zisteného stavu a nariadili odstrániť zistené nedostatky v určených lehotách. V nevyhnutných a závažných prípadoch v  záujme ochrany života a zdravia zakázali používanie strojov a technických zariadení, výrobných a prevádzkových priestorov a vykonávanie prác bez oprávnenia alebo proti predpisom. 
Inšpektori práce v 235 prípadoch rozhodli o vyradení strojov a zariadení z prevádzky a v 69 prípadoch  o vyradení vyhradených technických zariadení z prevádzky. Pre závažné nedostatky, nebezpečný, až havarijný stav zakázali používanie 27 výrobných a prevádzkových priestorov. Uložili 28 zákazov používania technológie alebo činnosti a v 374 prípadoch zakázali vykonávanie práce, najmä práce bez požadovaného oprávnenia, kvalifikácie, zdravotnej spôsobilosti, práce nadčas a pod. Bolo odobratých päť oprávnení. Bližšie údaje sú uvedené v prílohe A (príloha č. 6).
 
8. Sankčné opatrenia orgánov inšpekcie práce
Po zistení závažných nedostatkov inšpektoráty práce uplatňovali sankcie podľa zákona č. 95/2000 Z. z. Podrobnejšiu špecifikáciu činností, pri ktorých pokuty inšpektorátov práce organizáciám a jednotlivcom nadobudli právoplatnosť, uvádza príloha A (príloha č. 5).
Za závažné porušenie právnych predpisov bolo uložených 781 právoplatných pokút organizáciám v celkovej výške 22 455 000 Sk; je to o 152 pokút a 4 681 000 Sk viac ako v roku 2002. Jednotlivcom bolo uložených päť právoplatných pokút v celkovej výške 101 000 Sk; je to o 5 pokút menej a o 16 000 Sk viac ako v roku 2002. Ďalej bolo uložených 262 blokových pokút v sume 130 100 Sk; je to o 37 pokút a o 33 300 Sk viac ako v roku 2002. Na pokutové účty krajských inšpektorátov práce bolo uhradených spolu 22 686 100 Sk.

9. Stav a vývoj pracovných úrazov a chorôb z povolania
V Slovenskej republike v organizáciách v pôsobnosti orgánov inšpekcie práce v roku 2003 došlo k 94 smrteľným pracovným úrazom a k 180 ťažkým pracovným úrazom, čo je viac ako v roku 2002, pričom stúpli aj hodnoty ich relatívnych ukazovateľov. Ich dlhodobým ťažiskovým zdrojom sú dopravné prostriedky (42 smrteľných a 49 ťažkých pracovných úrazov v roku 2003). Najvyšší podiel z nich sa koncentruje v priemyselnej výrobe (32,48 %) a v stavebníctve (17,52 %). Najčastejšími príčinami smrteľných a ťažkých pracovných úrazov je používanie nebezpečných pracovných postupov. V uvedenom období došlo k 22 prevádzkovým nehodám (oproti roku 2002 o jednu viac), ktoré mali za následok dva smrteľné a sedem ťažkých pracovných úrazov a štyri ľahšie zranené osoby. Materiálne škody pri prevádzkových nehodách predstavovali čiastku odhadnutú na 47 687 782 Sk. Podrobnejšie údaje o príčinách vzniku a zdrojoch smrteľných a ťažkých pracovných úrazov sú uvedené v prílohe A (prílohy č. 7 až 10). 
Pokračuje dlhodobý pozitívny trend znižovania počtu pracovných úrazov, keď došlo k ďalšiemu zníženiu ich počtu (o 2 090 menej ako v predchádzajúcom roku), okrem smrteľných a ťažkých pracovných úrazov. Znižujú sa aj hodnoty ďalších relatívnych ukazovateľov pracovnej úrazovosti. Dlhodobo však stúpa závažnosť pracovných úrazov (v roku 2003 vzrástla v porovnaní s rokom 2002 o 1,58 dňa), keď na hodnotu takmer 43 dní stúpol priemerný počet dní pracovnej neschopnosti pripadajúci na jeden pracovný úraz. Došlo k tomu aj vplyvom zníženia počtu prípadov krátkodobej pracovnej neschopnosti z dôvodu pracovnej úrazovosti. Pre pracovný úraz a chorobu z povolania v roku 2003 denne nepracovalo 2 031 zamestnancov, čo je zníženie o 161 zamestnancov v porovnaní s rokom 2002. Prehľad údajov o vývoji pracovnej úrazovosti v Slovenskej republiky v rokoch 1969 až 2003 je uvedený v prílohe A (príloha č. 11), chorôb z povolania v prílohe B a jej tabuľke č. 8 a o príčinách vzniku a zdrojoch ostatných pracovných úrazov nahlásených inšpekcii práce je uvedený v prílohe A (príloha č. 12 až 13). 

10. Spolupráca orgánov inšpekcie práce  
Inšpekčné orgány plnili uzavreté dohody o spolupráci s Asociáciou zamestnávateľských zväzov a združení Slovenskej republiky, Konfederáciou odborových zväzov Slovenskej republiky, Ministerstvom vnútra Slovenskej republiky, Ministerstvom obrany Slovenskej republiky, Hlavným banským úradom, Technickou inšpekciou, Českým úradom bezpečnosti práce, Slovenským červeným krížom, Slovenskou spoločnosťou pre bezpečnosť a hygienu práce, so Slovenským úradom technickej normalizácie. 
Pri previerkach pracovísk s chemickými faktormi a pri kontrole predpisov o prevencii závažných priemyselných havárií, na základe Dohody o spolupráci a koordinácii dozorných činností medzi MPSVR SR a MZ SR pri výkone dozoru nad  bezpečnosťou a ochranou zdravia pri práci, vykonali inšpektoráty práce spolu so štátnymi zdravotnými ústavmi deväť spoločných previerok. Prínosom spoločných previerok bolo vzájomné oboznámenie sa dozorných orgánov o postupoch a rozsahu kontroly podľa osobitných predpisov. Výmena skúseností a poznatkov prispela k prehĺbeniu dozoru na úseku bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci. Súčasne poukázala na prelínanie kompetencií inšpekčných a dozorných orgánov. So zdravotníckymi zariadeniami sa uskutočňovala spolupráca pri určovaní hladiny alkoholu v krvi alebo pri určovaní rozsahu poškodenia zdravia pri pracovných úrazoch.
V rámci vyšetrovania pracovných úrazov a havárií inšpekčné orgány spolupracovali s odbormi vyšetrovania Policajného zboru SR, najmä pri vykonávaní obhliadky miesta vzniku udalosti, výpovedi svedkov, poskytovaní znaleckých posudkov, výsledkov analýz a expertíz. Za asistencie príslušníkov Policajného zboru SR sa vykonávali previerky zamerané najmä  na dodržiavanie pracovnoprávnych vzťahov a na zisťovanie nelegálnej práce.
Z hľadiska prípravy vstupu Slovenskej republiky do Európskej únie sa zástupcovia orgánov štátnej správy v oblasti inšpekcie práce zúčastňovali na zasadnutiach príslušných expertných výborov Európskej komisie, ktoré pôsobia v oblasti bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci, na zasadnutiach Výboru vedúcich predstaviteľov inšpekcie práce (SLIC).
Zintenzívnili sa kontakty s Európskou agentúrou pre bezpečnosť a zdravie pri práci v Bilbau, keď Národný inšpektorát práce sa stal tzv. focal point - národným kontaktným pracoviskom Slovenskej republiky pre spoluprácu s Európskou komisiou pri zbere a šírení informácií v oblasti bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci.
V nadväznosti na projekt PHARE “Zdokonalený systém ochrany práce v Slovenskej republike”, pri ktorom spolupracovalo Slovensko so Švédskom a Nemeckom v rokoch 2000 - 2002, sa v roku 2003 uskutočnil bilaterálny projekt so Švédskom nazvaný ”Pracovný život a rozširovanie EÚ”, ktorý bol v slovenských podmienkach realizovaný v podprojektoch ”Posilnenie výkonu inšpekcie práce v SR” a ”Podpora pre ďalší rozvoj Informačného centra ochrany práce”.

11. Hodnotenie stavu ochrany práce v roku 2003 v Slovenskej republike
Z poznatkov orgánov inšpekcie práce, získaných inšpekčnou činnosťou v roku 2003 vyplýva skutočnosť, že starostlivosť o ochranu práce všeobecne, predovšetkým však o bezpečnosť a ochranu zdravia pri práci, nie je v popredí záujmu preverovaných subjektov. V niektorých prípadoch je iba formálna. Úroveň pracovných podmienok je rôzna – často odzrkadľuje ekonomické možnosti organizácií a veľmi často až  nezáujem  vedenia organizácií o zabezpečovanie uspokojivých pracovných podmienok. Dôsledkom nedocenenia významu problémov v bezpečnosti a ochrane zdravia pri práci je nárazové a nepravidelné vykonávanie príslušných opatrení na vytváranie uspokojivých pracovných podmienok. Aj keď je úroveň informovanosti bezpečnostných technikov o požiadavkách v oblasti bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci vrátane nových harmonizovaných predpisov vo viacerých organizáciách pomerne dobrá, snaha o ich zavádzanie do praxe je často limitovaná negatívnym postojom manažmentu organizácií. 
Zamestnávatelia odôvodňujú súčasný stav neplnenia úloh v oblasti ochrany práce aj zlým ekonomickým stavom alebo platobnou neschopnosťou. Z poznatkov inšpekčných orgánov a charakteru zisťovaných nedostatkov však nevyplýva, že tento dôvod je primárnym. Keďže vykonávanie požiadaviek vyplývajúcich z právnych predpisov je spojené s finančnými nákladmi, organizácie, najmä podnikateľského typu, často považujú požiadavky právnych predpisov za kladenie zbytočných prekážok zo strany štátu. Zistený stav je tak dôsledkom negatívneho vzťahu organizácií k problematike bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci vrátane nedostatočného právneho vedomia štatutárnych zástupcov a vedúcich zamestnancov. Pri výkone inšpekcie práce sa zistilo, že o viacerých povinnostiach zamestnávateľov, ktoré vyplývajú z právnej úpravy bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci, sa zamestnávatelia dozvedeli až počas výkonu inšpekcie práce.
V mnohých organizáciách nemožno hovoriť o požadovanom systémovom prístupe k problematike. Hlavne v oblasti riadenia ochrany práce je vidieť, že mnohí zamestnávatelia venujú malú, niekedy žiadnu pozornosť školeniu zamestnancov a posudzovaniu rizík. Vykonávanie politiky bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci je pre niektorých zamestnávateľov úplné neznámo. Spolupráca vedenia a zamestnancov v tejto oblasti je veľmi nedostatočná. Aj preto je nízka aktivita zamestnancov i zástupcov zamestnancov pre bezpečnosť a ochranu zdravia pri práci negatívne motivovaná strachom o stratu zamestnania. 
Naďalej pretrváva trend zhoršovania stavu prevádzkových budov a objektov, najmä v organizáciách školstva, zdravotníctva a v kultúre. Rovnako možno konštatovať, že stav strojov a zariadení z hľadiska bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci nie je uspokojivý, a to aj v dôsledku nedostatočnej údržby a neinvestovania do nových technológií. Tento záver zvýrazňujú organizácie, ktoré začínajú svoju činnosť s novou technológiou a strojmi - u nich bol zistený veľmi dobrý stav bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci, aj technická úroveň strojov a zariadení.
Nedostatky zisťované pri kolaudačných konaniach stavieb hlavne v oblasti bezpečnosti technických zariadení a bezpečného užívania stavieb dokumentujú malú pozornosť venovanú bezpečnosti a ochrane zdravia pri práci, keď nové stavby a zariadenia nespĺňajú podmienky predpisov platné pre ich uvedenie do prevádzky.
Výrobcovia, dovozcovia, resp. prevádzkovatelia majú nízke právne vedomie o požiadavkách pri uvádzaní výrobkov na trh a do prevádzky. Vo svojej činnosti neaplikujú ustanovenia predpisov vzťahujúce sa k výrobkom nimi vyrábaným a uvádzaným na trh a do prevádzky. Dôsledkom toho je, že uvádzajú na trh a do prevádzky určené výrobky bez preukázania zhody ich vlastností s technickými predpismi a požiadavkami na bezpečnosť, čím môže byť ohrozená bezpečnosť a zdravie zamestnancov, ktorí uvedené výrobky používajú v práci.
Na základe poznatkov zistených pri inšpekčných aktivitách u zamestnávateľov v roku 2003  možno konštatovať, že  ich prístup k zabezpečovaniu bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci bol v porovnaní s rokom 2002 nepatrne pozitívnejší. Pokračoval pozitívny trend vo vývoji pracovnej úrazovosti a chorôb z povolania, čo je aj dôsledkom investičných aktivít uvádzajúcich do prevádzky v Slovenskej republike nové bezpečné a zdravie neohrozujúce technológie. Vzrástli však hodnoty absolútnych a relatívnych ukazovateľov charakterizujúcich smrteľné a ťažké pracovné úrazy a už dlhodobo stúpa závažnosť ostatných pracovných úrazov (príloha A – prílohy č. 7, 8, 11). 
Naďalej pretrváva nedostatočné uplatňovanie právnych predpisov v malých a stredne veľkých organizáciách. Údaje a analýza poznatkov inšpekcie práce z roku 2003 (príloha A – prílohy č. 3 až 6) a ich porovnanie s poznatkami z predchádzajúcich rokov poukazujú na skutočnosť, že v zamestnávateľských subjektoch nedošlo k výraznému pozitívnemu posunu z hľadiska plnenia ich úloh v oblasti bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci. Príčinou tohto stavu, okrem už uvedených dôvodov,  je 
•	nízka účinnosť  systému  vzdelávania vedúcich zamestnancov organizácií a špecialistov pre bezpečnosť a ochranu zdravia pri práci, 
•	nadmerná kumulácia funkcií u bezpečnostných technikov,
•	neodôvodnené znižovanie nákladov v dôsledku nepriaznivej ekonomickej situácie na úkor bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci,  resp. neinvestovanie do ochrany práce, 
•	poskytovanie mzdového zvýhodnenia za prácu v sťaženom a zdraviu škodlivom pracovnom prostredí, čo je jednoduchšie ako investovanie do nových technológií a vytvárania primeraných pracovných podmienok, 
•	absencia závodných zdravotných služieb ako podporného odborného inštitútu na plnenie úloh zamestnávateľa pri vytváraní zdravých pracovných podmienok a dohliadaní na zdravie zamestnancov v súvislosti s výkonom práce, a to v dôsledku chýbajúcej právnej úpravy.  

12. Opatrenia orgánov inšpekcie práce na zlepšenie stavu
V záujme zlepšovania stavu ochrany práce v zamestnávateľských subjektoch, najmä bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci, kvalifikovanej identifikácie pracovných rizík, zlepšenia podmienok pre vykonávanie prevencie a pre odborné usmerňovanie zamestnávateľov pri vytváraní uspokojivých, bezpečných a zdravých pracovných podmienok a pracovného prostredia, ako aj pri výchove zamestnancov k zdravej a bezpečnej práci v organizáciách Slovenskej republiky sa orgány inšpekcie práce v roku 2004 vo vzťahu k zamestnávateľským subjektom zamerajú hlavne na
•	prípravu hodnotenia systému riadenia bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci u zamestnávateľov, 
•	dôslednejšie ovplyvňovanie kompetentných zamestnancov organizácií a verejnosti prostredníctvom informačných kampaní,
•	zvýšenie kvality poradenstva v teréne v záujme zvýšenia preventívnych aktivít zamestnávateľov,
•	presadzovanie právnych predpisov dôsledným využívaním oprávnení inšpekcie práce vrátane zdôraznenia právnej zodpovednosti vedúcich zamestnancov,
•	zvýšenie účinnosti výkonných inšpekčných orgánov, racionalizáciu ich činnosti, personálne posilnenie o deväť miest na inšpekciu pracovných podmienok vodičov, zlepšenie organizačnej štruktúry a aktualizovanie pracovných postupov v záujme posilnenia nových kompetencií inšpekcie práce.
Významným krokom pre systematické napredovanie a rozvoj štátnej politiky v oblasti bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci bude realizácia vládou Slovenskej republiky schválenej Koncepcie štátnej politiky bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci. Koncepcia vychádza z nového prístupu Európskej únie k problematike ochrany života a zdravia zamestnancov, ktorá zahŕňa aj podmienky pre uspokojivú prácu, pohodu pri práci, sociálnu ochranu zamestnancov vrátane faktorov, akými sú stres, psychické násilie na pracovisku a obťažovanie.
V pripravovanom návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon NR SR č. 330/1996 Z. z. sa precizovaním príslušných ustanovení vytvoria predpoklady na prevenciu zistených nedostatkov v oblasti bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci.
Zabezpečenie ústavného práva zamestnancov na uspokojivé pracovné podmienky tak, aby boli v súlade s potrebami Slovenskej republiky i so štandardmi Európskej únie, predpokladá v Slovenskej republike postupne realizovať okrem už pripravovaných legislatívnych zmien, aj ďalšie opatrenia podporujúce a motivujúce zamestnávateľov a zamestnancov pri realizovaní tohto práva. Najmä je potrebné uskutočniť kroky, aby sa so štandardmi Európskej únie harmonizovali formy, obsah a podmienky starostlivosti o vhodné pracovné podmienky uplatňované na pracoviskách. Ide o aplikovanie zásadného materiálu Európskej únie ”Nová stratégia spoločenstva v oblasti zdravia a bezpečnosti pri práci v rokoch 2002 až 2006” na podmienky Slovenska. Rovnako je potrebné dostatočné finančné zabezpečenie inšpektorátov práce, zlepšenie technického vybavenia inšpektorov práce a ich mobility vrátane ich finančného odmeňovania tak, aby bolo primerané ich širokospektrálnej odbornosti a rastúcej fyzickej i psychickej náročnosti vykonávanej činnosti.

13. Činnosť orgánov štátnej správy v oblasti inšpekcie práce 
13.1 Personálne údaje
Činnosť výkonných inšpekčných orgánov zabezpečovalo v roku 2003 na Národnom inšpektoráte práce a na ôsmich krajských inšpektorátoch práce spolu 470 zamestnancov. Odborné dozorné úlohy realizovalo celkom 231 inšpektorov práce, z nich 224 má vysokoškolské vzdelanie.
V roku 2003 sa realizovala teoretická i praktická príprava čakateľov na pozíciu inšpektorov práce, 64 čakateľov absolvovalo skúšky inšpektorov práce, z nich jeden pri skúške nevyhovel.

13.2 Výkony inšpekcie práce 
Rozsah pôsobenia inšpektorov práce v zamestnávateľských subjektoch prezentovali hlavne terénne činnosti, a to previerky, vyšetrovanie udalostí, kolaudácie, preverovanie sťažností, podnetov a odbornej spôsobilosti, na ktoré sa spotrebovalo 91,71 % pracovného fondu inšpektorov práce. 
Realizovaných bolo spolu 25 842 výkonov v trvaní 180 737 hodín. Najvyšší podiel časového fondu (42,15 %) bol venovaný previerkovej činnosti, čo predstavuje 6 850 previerok, 2 351 následných previerok, 314 mimoriadnych previerok. Druhý najvyšší podiel časového fondu (29,73 %) predstavovalo vybavovanie sťažností, oznámení a podnetov občanov a organizácií s najvyšším medziročným nárastom výkonov (o 64,22 %). Kolaudácie predstavovali 12,40 % (3 288 kolaudačných konaní), poradenská činnosť 5,98 % a vyšetrovanie udalostí (304 udalostí) 6,65 % pracovného fondu inšpektorátov práce. Vyjadreniam k pravidlám bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci, udeľovaniu výnimiek, povoľovaniu ľahkých prác mladistvým venovali inšpektori práce 0,92 % a overovaniu odbornej spôsobilosti na výchovu a vzdelávanie 0,78 % (112 prípadov) svojho časového fondu. 716 výkonov sa týkalo činností v jadrovej energetike, napríklad zabezpečeniu a vyhodnoteniu opakovaných tlakových a tesnostných skúšok primárneho okruhu a periodických integrálnych skúšok tesnosti hermetických priestorov, prevažne na pracoviskách jadrových elektrární Mochovce a Jaslovské Bohunice.
V oblasti bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci bolo realizovaných 14 225 výkonov (55,05 %) v trvaní 107 859 hodín, v dohľade podľa osobitných predpisov 584 výkonov (2,26 %), v rozsahu 2 969 hodín a 11 033 výkonov (42,69 %), ktoré si vyžiadali 69 907 hodín, súviselo s kontrolou dodržiavania pracovnoprávnych predpisov upravujúcich najmä vznik, zmenu a skončenie pracovnoprávnych vzťahov, dozor nad dodržiavaním mzdových predpisov a záväzkov vyplývajúcich z kolektívnych zmlúv vrátane kontroly nelegálnej práce. Podiel kontroly nelegálnej práce, v tomto druhu výkonov inšpekcie práce, dosiahol 44,38 %.
Najviac výkonov podľa počtu hodín bolo uskutočnených v priemyselnej výrobe 54 321 hodín  (7 468 výkonov), v obchode 36 274 hodín  (5 515 výkonov) a v stavebníctve 18 299 hodín  (2 496 výkonov).

13.3 Poradenská činnosť inšpekcie práce
Predmetom poradenstva bola predovšetkým efektívna realizácia jednotlivých ustanovení zákona NR SR č. 330/1996 Z. z. a nariadení vlády SR upravujúcich špecifickú problematiku bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci. Inšpektori práce radili o posudzovaní rizík, o podmienkach poskytovania osobných ochranných pracovných prostriedkov, bezpečnosti technických zariadení, odbornej a zdravotnej spôsobilosti zamestnancov a o iných odborných otázkach. 
Najväčší rozsah poradenstva bol poskytovaný zodpovedným zamestnancom priamo počas výkonu inšpekcie práce v novovzniknutých zamestnávateľských subjektoch a v tých, v ktorých došlo k zmenám vo funkčnom obsadení alebo nemali ustanovenú  funkciu špecialistov pre bezpečnosť a ochranu zdravia pri práci.
 Zamestnávatelia a zamestnanci využívali bezplatné poradenské služby inšpektorátov práce najmä v spojitosti so zmenami legislatívy.  Veľká pozornosť bola venovaná poradenstvu v oblasti pracovnoprávnych vzťahov, kde došlo k viacerým zmenám Zákonníka práce a súvisiacich právnych predpisov. Podrobnejšie údaje o poradenskej činnosti orgánov inšpekcie práce sú uvedené v prílohe A (príloha č. 14).

13.4 Poskytovanie informácií 
Informačné centrum ochrany práce Národného inšpektorátu práce vydalo dve príručky dobrej praxe na tému nebezpečné chemické látky a osobné ochranné pracovné prostriedky, propagačné materiály k Európskemu týždňu bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci, ktorý sa v Európskej únii uskutočňuje pravidelne každoročne v októbri. 
Informačné centrum ochrany práce prezentovalo bezpečnosť a ochranu zdravia pri práci na dvoch výstavách. Zlepšilo publikovanie informácií na internetovej stránke. Zabezpečovalo kontakty s Európskou agentúrou pre bezpečnosť a zdravie pri práci v Bilbau prostredníctvom elektronickej pošty, výmeny materiálov a pracovných stretnutí.  
Zintenzívnila sa propagačná činnosť prostredníctvom viacerých oznamovacích médií a tlačových agentúr TASR a SITA. Zamestnanci Národného inšpektorátu práce a inšpektorátov práce publikovali 127 článkov v odborných časopisoch, 62 článkov v denníkoch a týždenníkoch, realizovali 17 rozhlasových a 15 televíznych vystúpení.

13.5 Sťažnosti, oznámenia, podnety
Inšpektoráty práce realizovali 660 výkonov v oblasti bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci pri preverovaní 161 sťažností a 499 podnetov, zistili 4 058 porušení, pričom 425 bolo závažných porušení a v 117 prípadoch bol vydaný zákaz prevádzkovania. Problematiky dohľadu podľa osobitných predpisov sa týkali dve sťažnosti a 13 podnetov. V oblasti pracovnoprávnych vzťahov bolo realizovaných 3 344 výkonov (v porovnaní s rokom 2002 nárast o 113,63%), pri ktorých  bolo zistených 6 777 nedostatkov a uložených 33 zákazov. Celkom bolo 33,36 % podaní opodstatnených, neopodstatnené podania predstavovali 45,77 % a 20,87 % podaní bolo inak vybavených.
Podania sa týkali najmä porušovania predpisov na zaistenie bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci, stavu technických zariadení, pracovnoprávnych vzťahov, mzdových predpisov, výkonu činnosti bez oprávnenia, evidencie pracovných úrazov a nelegálnej práce. 
V prípade porušovania pracovnoprávnych predpisov zamestnanci často nežiadali vykonanie nápravy od svojho zamestnávateľa, ale sa obracali priamo na inšpektoráty práce. Svedčí to o narušených vzťahoch v organizáciách. Značnú časť podaní, hlavne anonymných, nebolo možné preveriť, keďže neobsahovali identifikáciu organizácie. 

13.6 Príprava predpisov a technická normalizácia
V roku 2003 nebola v Slovenskej republike prijatá nová legislatíva bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci. Pripravovala sa novela zákona NR SR č. 330/1996 Z. z. a nadväzujúce vykonávacie predpisy. Prijaté boli novely zákonov a nové zákony v pracovnoprávnej oblasti (napríklad novela Zákonníka práce, zákon o výkone práce vo verejnom záujme, zákon o odmeňovaní niektorých zamestnancov pri výkone práce vo verejnom záujme a o zmene a doplnení niektorých zákonov).
Úlohy v oblasti technickej normalizácie zahŕňali posudzovanie návrhov Slovenských technických noriem, činnosť v technických komisiách a v medzinárodnej a európskej normalizácii. Bolo posúdených 507 návrhov Slovenských technických noriem, z toho 430 konečných návrhov.

14. Záver
Vychádzajúc zo zistení orgánov inšpekcie práce a dozorných orgánov v oblasti bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci, nebola starostlivosť zamestnávateľov v roku 2003 o túto oblasť spoločenských vzťahov na požadovanej úrovni. 
Nedostatky v kontrolovaných subjektoch sa týkali všetkých oblastí, ktoré majú významný vplyv na skutočné pracovné podmienky, najmä na ochranu života a zdravia zamestnancov pred poškodením zdravia nebezpečnými a škodlivými faktormi vyplývajúcimi z práce a pracovného prostredia. Zamestnávatelia veľmi často nerešpektovali požiadavky na kvalitné riadenie tejto oblasti, najmä sa zanedbával systémový a holistický prístup k riešeniu problematiky. Nedostatky na pracoviskách boli príčinou vzniku pracovných úrazov, chorôb z povolania a iných poškodení zdravia z práce, ktoré majú negatívne individuálne i celospoločenské finančné, ľudské a sociálne vplyvy.
Nepatrne sa zlepšil prístup zamestnávateľov k riešeniu problémov v oblasti bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci, čo je aj dôsledkom investičných aktivít uvádzajúcich v Slovenskej republike do prevádzky nové bezpečné a zdravie neohrozujúce technológie. Pokračoval pozitívny trend v zlepšovaní pracovnej úrazovosti a počtu chorôb z povolania.
Opatreniami inšpekčných orgánov i ďalších orgánov dozoru v súlade so svojimi kompetenciami, ktoré boli uložené na záver dozorných úkonov, boli zamestnávatelia motivovaní na odstraňovaní zistených nedostatkov. V závažných prípadoch orgány inšpekcie práce zakázali používanie nebezpečných zariadení, budov a činností a v záujme nápravy ukladali zamestnávateľom aj finančné pokuty. Pre budúce obdobie prijali opatrenia, ktorými sa u zamestnávateľov podporí zlepšenie stavu ochrany práce.