Predkladacia správa

Správa o vodnom hospodárstve v Slovenskej republike v roku  2003 bola vypracovaná na základe Plánu práce vlády SR na rok 2004. 
Správa bola vypracovaná na základe analytických poznatkov o  výsledkoch hospodárenia v roku 2003, z celkovej finančno – ekonomickej situácie vo vodnom hospodárstve, Programového vyhlásenia vlády SR, cieľov a koncepčných zámerov vodohospodárskej politiky. Vychádzalo sa zo základných dokumentov odvetvia vodného hospodárstva, z materiálov Štatistického úradu Slovenskej republiky, z údajov štátneho výkazníctva a z databáz vodohospodárskych organizácií, ktoré boli v čase prípravy správy už spracované uvedenými organizáciami a boli k dispozícii pre ich zapracovanie do správy..
V predmetnej správe sú analyzované a hodnotené hospodárske výsledky, výsledky v transformačnom procese a celkový súčasný stav vodného hospodárstva na Slovensku v kontexte s vývojom a stavom základných makroekonomických ukazovateľov hospodárstva Slovenskej republiky, ako aj implementácia smerníc Európskej únie v oblasti vodného hospodárstva v roku 2003. 
Po obsahovej stránke je Správa rozdelená na jednotlivé časti zodpovedajúce schválenej osnove.
V úvodných častiach sú charakterizované úlohy vodného hospodárstva, ktoré sú zamerané predovšetkým na správu vodných tokov, ochranu pred škodlivými účinkami vôd, zásobovanie pitnou vodou, odvedenie odpadových vôd, prevádzku a údržbu vodohospodárskych zariadení a technický a investičný rozvoj.
Ďalej sa tu  popisuje organizácia a riadenie rezortu od ústredných organov, cez orgány miestnej štátnej správy až po štátne podniky, vodárenské akciové spoločnosti a iné subjekty. Uvádza sa tu aj vývoj vybraných ukazovateľov vodného hospodárstva ako hrubý domáci produkt, investície, mzdy, zamestnanosť, pridaná hodnota, vzťah vodného hospodárstva k štátnemu rozpočtu vrátane dotácií na rozvojové investície na úseku vodných tokov a na úseku vodovodov a kanalizácií, opísané sú tu i vlastnícke vzťahy vodohospodárskych zariadení vodných tokov v správe SVP, š. p. a vodovodov a kanalizácií v správe akciových vodárenských spoločností.
V ďalšej časti sú uvedené zákony, právne normy a vykonávacie predpisy vo vodnom hospodárstve a následne  problematika implementácie rámcovej smernice o vode. Hlavnou úlohou bolo vypracovanie Stratégie implementácie RSV, z ktorej vyplývajú rôzne právne, organizačné, technické a finančné opatrenia vrátane projektov financov z fondov EÚ v oblasti VH.
Medzinárodná spolupráca najmä činnosť a práca v medzinárodných organizáciách, medzinárodné a medzivládne dohovory, dvojstranné vzťahy, programy projektov medzinárodnej spolupráce, medzištátne zmluvy, viacstranné dohody a účasť na riešení medzinárodných projektov je predmetom ďalšej časti.
Ďalej sú tu uvedené charakteristiky prírodných podmienok v oblasti vôd a vodného hospodárstva najmä klimatických, hydrologických a hydrogeologických pomerov, prírodné podmienky hydrosféry, základné parametre povrchových a podzemných vôd. Pri vodných tokoch a ich povodí sú uvedené charakteristiky vodných útvarov a vody určenej na odber vody na pitné účely, vody vhodnej na kúpania, závlahy a pre život a reprodukciu pôvodných druhov rýb. V chránených územiach podľa zákona č. 184/2002 Z. z.  o vodách sú uvedené chránené vodohospodárske oblasti, ochranné pásma vodárenských zdrojov, citlivé oblasti a zraniteľné oblasti.
Využívanie vôd je uvedené v časti, kde sa popisuje využitie povrchovej vody vo vodných útvaroch vrátane spoplatnenej dodávky pre verejné vodovody, závlahy, priemysel, energetiku, hydroenergetický potenciál, vodné cesty a plavbu a podzemnej vody, kde sú uvedené zdroje vody, odbery vody a jej kvalita. Ďalej sú tu popísané drobné útvary povrchových a podzemných vôd a vodné útvary osobitných vôd. V časti zásobovanie pitnou vodou sú uvedené vybrané ukazovatele ako počet zásobovaných obyvateľov, špecifická potreba vody, dodávka vody, straty vody kvalita vody, v časti odvádzanie a čistenie znečistených vôd okrem počtu obcí a obyvateľov pripojených na verejnú kanalizáciu sú uvedené aj  čistiarne odpadových vôd a s tým súvisiaca problematika produkcie kalov a ich zneškodňovania. Medzi mimoprodukčnými úžitkami vodného hospodárstva sa uvádza revitalizácia povodí a vodných tokov, mokradí, brehových porastov, zavodňovanie introdukcia druhov rýb a obnova prírodných vodných režimov.
Monitorovací a informačný systém obsahuje časť, kde sa hodnotí najmä dopad ľudskej činnosti na stav povrchových a podzemných vôd a prezentujú sa výsledky monitorovacích programov vodných útvarov povrchových vôd, podzemných vôd a chránených oblastí. 
Ďalšia časť sa zaoberá rizikovými faktormi vodného hospodárstva, príčinami a dôsledkami a to ochranou pred povodňami, v rámci ktorej je vypracovaný Program protipovodňovej ochrany v SR do roku 2010 a haváriami a živelnými pohromami, konkrétne ekologickými haváriami a mimoriadnym zhoršením a ohrozením kvality vôd, povodňami suchom, živelnými pohromami, spôsobenými škodami a odstraňovaním ich následkov.
V ďalšej časti je venovaná pozornosť ekonomike a pôsobeniu ekonomických nástrojov ako cena vody, platby, poplatky, dane, úvery a tiež zamestnanosti, mzdám a produktivite práce. Hodnotí sa tu aj investičná činnosť na úseku vodných tokov a na úseku vodovodov a kanalizácií. 
Znovu možno konštatovať, že realizácia zámerov VH politiky do roku 2003 v zmysle schválenej Koncepcie VH politiky do roku 2005 a každoročné požiadavky vodného hospodárstva na štátny rozpočet nie sú akceptované v plnej výške. Rozpočtované objemy finančných prostriedkov sú nepostačujúce, jednak na rozvoj úrovne SR v zásobovaní obyvateľov pitnou vodou, odvádzaní a čistení odpadových vôd a jednak na realizáciu protipovodňových opatrení, ako ani na ochranu vôd pred znečistením a plnenie ďalších úloh uložených odvetviu VH. 
Celkový objem investícii vo VH v roku 2003 predstavoval 4293,3 mil. Sk, čo je cca 34 % priemerných ročných finančných prostriedkov potrebných na rozvoj VH podľa koncepcie (12,7  mld. Sk). To znamená, že nebude možné dosiahnuť jej zámery, ktoré zohľadňujú plnenie príslušných požiadaviek spoločnosti kladených na vodné hospodárstvo.
Z uvedeného objemu prostriedkov činili zdroje štátneho rozpočtu celkom 1702,7 mil. Sk, z toho prostriedky z kap. ministerstva životného prostredia boli v objeme 1187,6 mil. Sk a prostriedky vyčlenené zo štátneho rozpočtu v objeme 515,1 mil. Sk. Ďalšími zdrojmi na obstarania investícii boli úvery v objeme 167,7 mil. Sk a vlastné zdroje vodohospodárskych organizácií v objeme 2143,6 mil. Sk. Zvyšok tvoria iné zdroje. (tab. č. 13 - Súhrn)
V súvislosti s využívaním možností predvstupových fondov EÚ bolo k 31. 12 2003 poskytnutých na financovanie projektov ISPA 3 810 359,9 EUR. Schválených 7 projektov z oblasti zásobovania pitnou vodou, odkanalizovania a čistenia odpadových vôd s možnosťou financovania z predvstupového fondu ISPA vo výške 110 076 953 EUR oprávnených nákladov. Z celkového objemu prostriedkov predstavuje grand ISPA 66 849 163 EUR a potrebné prostriedky zo štátneho rozpočtu 27 509 237 EUR. 
Potreba finančných prostriedkov na zabezpečenie rozvoja verejných kanalizácií v aglomeráciách nad 2000 EO (ekvivalentných obyvateľov) v súlade so záväzkami, ktoré sa SR zaviazala plniť v rámci negociačných rokovaní s EÚ je 60,0 mld. Sk do roku 2015. Ročne to predstavuje v priebehu 12 rokov len na oblasť odvádzania a čistenia odpadových 4,0 až 5,0 mld. Sk. Pre úplnosť treba poznamenať, že finančné nároky na zabezpečenie celkového rozvoja verejných kanalizácií na Slovensku, to znamená aj aglomerácií menších ako 2000 EO vrátane riešenia problému dažďových vôd predstavuje čiastku cca 130 mld. Sk v súčasnej cenovej úrovni. 
Vzhľadom na vyššiu úroveň dosiahnutú v oblasti zásobovania obyvateľstva pitnou vodou sú potreby na riešenie vytypovaných problémových oblastí v kvalite pitnej vody podľa požiadaviek EÚ nižšie, čo však pri nedostatočnom financovaní potrieb vodného hospodárstva môže viesť k nezabezpečeniu stanovených úloh v danej oblasti.
Z uvedeného vyplýva, že nie sú vytvorené podmienky na plnenie záväzkov SR v danej oblasti stanovených smernicou EU č. 91/271/EHS.
Z hodnotenia doterajšej realizácie opatrení Programu protipovodňovej ochrany v SR do roku 2010 a aj z hľadiska ich priorít i s ohľadom na ochranu hlavného mesta SR Bratislavy vyplýva, že nie sú zabezpečené potrebné finančné zdroje a pri súčasnom stave a predpokladanom vývoji finančných zdrojov nie sú vytvorené predpoklady ani na jeho čiastkové plnenie, ani na jeho plnenie ako celku. Súčasťou programu je aj projekt „Povodne na území Slovenska v rokoch 1997-1999, odstránenie následkov a preventívne opatrenia“. Z celkového rozpočtového nákladu 2181,2 mil. Sk boli do konca roka 2003 zrealizované práce za 1711,5 mil. Sk. 
V ďalšej časti sú uvedené dokumenty pre zabezpečenie riadenia povodí, medzi ktoré patria hydroekologické plány, vodohospodárske plány a Generel ochrany a racionálneho využívania vôd.
Výskumu, vzdelávaniu vodohospodárskych odborníkov, environmentálnej výchove so zameraním na vodné hospodárstvo a propagačné aktivity sa venuje predposledná časť.
V záverečnej časti sú uvedené ciele vodohospodárskej politiky v súlade so stratégiou štátnej environmentálnej politiky v oblasti ochrany a racionálneho využívania vôd a v súlade s rámcovou smernicou EÚ o vode a návrh výdavkov na rozvojové investície vo vodnom hospodárstve, ktorý je limitovaný východiskami štátneho rozpočtu na rok 2005. Predložený prehľad výdavkov, ako i výsledky hodnotenia stavu rozvoja VH v roku 2003 a v predchádzajúcich rokoch dokumentujú sústavný a akútny nedostatok finančných prostriedkov na zabezpečenie rozvoja vodného hospodárstva.
Predložená správa má hodnotiaci charakter, preto neobsahuje osobitnú doložku finančných, ekonomických, environmentálnych vplyvov a vplyvov na zamestnanosť.
V rámci pripomienkového konania boli k materiálu vznesené 3 pripomienky. Z uvedených pripomienok boli 2 akceptované a úpravy boli premietnuté do znenia správy. Jednu pripomienku nebolo možné akceptovať, nakoľko sa týkala vypustenia právnej úpravy, ktorá v období hodnotených údajov bola v platnosti. 
Predložená správa je upravená v zmysle pripomienkového konania.