MINISTERSTVO FINANCIÍ SLOVENSKEJ REPUBLIKY

NÁVRH IMPLEMENTÁCIE SCHÉMY TECHNICKEJ POMOCI
PRE VEREJNO-SÚKROMNÉ PARTNERSTVÁ
(PPP)

SEPTEMBER 2007
OBSAH:
1 ÚVOD
2 VÝCHODISKÁ
2.1 Čo je verejno-súkromné partnerstvo?
2.2 Materiály o PPP schválené vládou SR a platná legislatíva
2.3 Skúsenosti s PPP projektmi v Slovenskej republike
3 INŠTITUCIONÁLNE ZABEZPEČENIE
3.1 Zadávateľ
3.2 Ministerstvo financií SR
4 PROCES PRÍPRAVY A REALIZÁCIE PPP PROJEKTU
4.1 Identifikácia príležitosti
4.2 Posúdenie príležitostí
4.3 Príprava PPP projektu
4.4 Verejné obstarávanie (výber súkromného partnera)
4.5 Uzatvorenie zmluvy
4.6 Realizácia PPP projektu
4.7 Monitoring výkonnosti projektu
4.8 Uzatvorenie projektu
5 ZÁVERY

1 ÚVOD

Projekty verejno-súkromných partnerstiev (ďalej len „PPP projekt“) sú vo svete štandardným nástrojom pri zabezpečovaní verejných služieb a verejnej infraštruktúry. S cieľom podporiť kvalitnú a zodpovednú prípravu PPP projektov vláda SR uznesením č. 836 zo dňa 8. októbra 2006 schválila materiál Návrh inovatívnych finančných nástrojov pre Národný strategický referenčný rámec 2007 – 2013 (II. etapa). Tento materiál definoval ako jeden z inovatívnych finančných nástrojov poskytnutie finančnej pomoci na podporu budovania verejnej infraštruktúry formou projektov verejno-súkromného partnerstva (ďalej len „PPP“). V nadväznosti na úlohu B.1. z uznesenia vlády SR č. 836/2006 Ministerstvo financií SR (ďalej len „MF SR“) zriadilo organizačnú jednotku, ktorej úlohou je plniť funkcie nástroja technickej pomoci pre PPP a ktorá bude riadiť schému technickej pomoci pre podporu PPP, t. j. bude pomáhať verejnému sektoru byť rovnocenným partnerom súkromnému sektoru pri príprave a realizácii PPP projektov.

Účelom tohto materiálu je definovať úlohy nástroja technickej pomoci ako personálneho zabezpečenia využívania schémy technickej pomoci pre PPP a v súvislosti s tým špecifikovať jednotlivé štádiá procesu prípravy a realizácie PPP projektov, inštitucionálne zabezpečenie tohto procesu a úlohy jednotlivých subjektov - napr. zadávateľ, MF SR a vláda SR, ktoré sa tohto procesu aktívne zúčastňujú. Pri tvorbe schémy technickej pomoci a pri návrhu inštitucionálneho zabezpečenia procesu prípravy a realizácie PPP sa vychádzalo zo skúseností iných krajín v oblasti  PPP, z existujúcich procesných modelov fungujúcich v zahraničí a z analýzy súčasných podmienok a predpokladov pre realizáciu PPP v Slovenskej republike. Základné informácie o inštitucionálnom zabezpečení procesu prípravy a realizácie PPP projektov v iných krajinách obsahuje príloha č. 1 a č. 2 k tomuto materiálu.

2 VÝCHODISKÁ
2.1 Čo je verejno-súkromné partnerstvo?

PPP je forma spolupráce medzi verejným a súkromným sektorom s cieľom financovania výstavby, rekonštrukcie, prevádzky a údržby infraštruktúry a poskytovania verejných služieb prostredníctvom tejto infraštruktúry. Zjednodušene možno povedať, že v rámci PPP sú subjekty verejného sektora partnerom a zákazníkom súkromného sektora, od ktorého nakupujú služby. Súkromný partner v zásade financuje výstavbu a prevádzkuje dielo a ako protihodnota je mu umožnené poskytovať služby spojené s týmto dielom za platby od jeho používateľov alebo od verejného partnera. Dôležitou charakteristikou PPP je rozdelenie rizík spojených s výstavbou a prevádzkou diela medzi súkromným a verejným partnerom a dlhodobosť zmluvných vzťahov medzi súkromným a verejným partnerom.

Cieľom vlád vo svete je podporovať zavedenie a využívanie PPP všade tam, kde je to pre verejný sektor výhodné s cieľom zabezpečiť kvalitné verejné služby a infraštruktúru, či už na úrovni ústrednej správy (ministerstvá a ostatné ústredné orgány štátnej správy, štátne rozpočtové a štátne príspevkové organizácie, verejné vysoké školy) alebo na úrovni územnej samosprávy. Optimálne využívanie tejto metódy prispieva najmä k efektívnejšej alokácii verejných zdrojov, zabezpečeniu kvalitných verejných služieb, ekonomickému rastu a rastu priamych zahraničných investícií podporou súkromných investícií do verejnej infraštruktúry a verejných služieb.

Na základe medzinárodných skúseností možno za potenciálne oblasti, v ktorých by sa v budúcnosti  realizovali PPP projekty na Slovensku, označiť najmä oblasť dopravy (diaľnice, letiská, železnice), oblasť priemyslu (priemyselné parky, zásobníky ropy), oblasť vodného hospodárstva a oblasť odpadového hospodárstva (čistiarne odpadových vôd), oblasť kultúry (rekonštrukcia, výstavba a dostavba kultúrnych zariadení), oblasť zdravotníctva (výstavba, rekonštrukcia alebo prevádzka nemocníc), oblasť školstva (výstavba a rekonštrukcia škôl alebo internátnych zariadení), oblasť spravodlivosti (výstavba a prevádzka väzníc a súdnych areálov), oblasť obrany (trenažéry, technika, zázemie), oblasť sociálnych vecí a bývania (sociálne byty a zariadenia sociálnych služieb), brownfield development (využitie znečistených alebo opustených priestorov alebo objektov) a urban development (mestská výstavba a rekonštrukcia). Konkrétne príklady projektov PPP, ktoré už boli realizované vo vyššie uvedených oblastiach v Európe, pre ilustráciu obsahuje príloha č. 3 k tomuto materiálu.

Keďže v rôznych krajinách je PPP definované rôzne, častým problémom sú nejasnosti pri rozlišovaní, ktorý projekt je možné označiť ako PPP a ktorý nie. Aj keď býva niekedy za PPP označená takmer akákoľvek spolupráca medzi subjektom verejnej správy a súkromným subjektom, od outsourcingu až po privatizáciu, tieto formy spolupráce verejného a súkromného sektora sú u nás bežné a nevyžadujú z hľadiska vyrovnanosti rozpočtu verejnej správy a dlhu verejnej správy nový prístup. Do definície PPP na účely tohto materiálu nespadajú dlhodobé zmluvy verejnej správy so súkromným partnerom ako dlhodobá zmluva na nákup služieb, dodávka stavby na kľúč, spoločný podnik - joint-venture, záruky, lízing a privatizácia. Schéma technickej pomoci bude zameraná na tie PPP projekty, ktoré majú tieto kľúčové znaky:

•	súkromný partner zabezpečuje výstavbu a prevádzku diela, t.j. infraštruktúry, a ako protihodnotu poskytuje služby spojené s týmto dielom za platby od jeho používateľov alebo od verejného partnera, 
•	súkromný partner nesie niektoré ekonomické riziká spojené s realizáciou výstavby a prevádzky diela, ktoré obvykle nesie verejný obstarávateľ 
•	predpokladané investičné náklady prevyšujú sumu stanovenú v zákone č. 523/2004 Z. z. o rozpočtových pravidlách verejnej správy a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov (§ 19 ods. 15) a v zákone č. 583/2004 Z. z. o rozpočtových pravidlách územnej samosprávy a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení zákona č. 611/2005 Z. z.   (§ 17a ods. 3 a 4) a
•	dlhodobosť zmluvných vzťahov (zmluva sa uzatvára najmenej na 3 roky).
2.2 Materiály o PPP schválené vládou SR a platná legislatíva

Vláda SR schválila uznesením vlády SR č. 245 zo dňa 6. apríla 2005 materiál Správa o vytváraní podmienok na realizáciu projektov s privátnym partnerstvom (ďalej len „Správa“). Správa bola prvým vládnym dokumentom, ktorý sa zaoberal komplexnejšie PPP projektmi a zanalyzoval hlavné výhody a riziká tejto metódy vybudovania a financovania verejnej infraštruktúry a poskytovania verejných služieb. Vzhľadom na to, že PPP projekty sú spojené aj s rizikami v prípade nedostatočne pripravených projektov s negatívnym dopadom na dlh verejnej správy, vláda SR v uznesení č. 245/2005 uložila ministrom, predsedom ostatných ústredných orgánov štátnej správy SR, predsedom samosprávnych krajov, primátorom miest a starostom obcí pred schválením projektu, kde vstupuje verejná a súkromná organizácia do partnerstva, ktoré je založené s cieľom vybudovania infraštruktúry a poskytovania služieb, zabezpečiť súhlasné vyjadrenie MF SR s analýzou rizík projektu a jeho vplyvu na verejné financie.
 
V Správe sa uvádza, že v najbližšom období „budú využité na pokrytie problematiky projektov PPP existujúce kapacity Ministerstva financií SR.“ V prípade zvýšenia záujmu o používanie PPP „bude potrebné zvážiť vytvorenie zvláštneho oddelenia PPP pri MF SR alebo Agentúry PPP zriadenej pri MF SR.“ Táto organizačná jednotka by „pomáhala ministerstvám, sektoru verejnej správy, vyšším územným celkom či obciam prekonávať ich problémy s nedostatočnými kapacitami na kvalitné zvládnutie PPP projektov. Pomáhala by prekonávať chýbajúce schopnosti vyjednávať so súkromným partnerom, pomáhala by využívať skúsenosti z realizovaných projektov a monitorovala by dlhodobé projekty. Jej úlohou by malo byť zbieranie skúseností s projektmi PPP doma a v zahraničí, vydávať „Zásady projektov PPP“, evidovať a monitorovať projekty PPP.“ 

V nadväznosti na Správu vláda SR schválila uznesením č. 914 zo dňa 23. novembra 2005 materiál Politika pre realizáciu projektov verejno-súkromných partnerstiev (PPP) (ďalej len „Politika PPP“). Cieľom politiky PPP bolo deklarovať princípy, ktoré by mali PPP projekty spĺňať a nastaviť takú reguláciu PPP, ktorá obmedzí riziká pre rozpočet verejnej správy. Podľa politiky PPP je potrebné zvoliť opatrný prístup a „vzhľadom na súčasný nedostatok skúseností v tejto oblasti je potrebné v prvom rade zrealizovať niekoľko málo pilotných projektov, ktoré budú pod podrobnou pozornosťou štátnej správy aj verejnosti, a až potom rozhodnúť o ďalšom rozširovaní PPP na Slovensku. V každom prípade je potrebné vývoj v tejto oblasti veľmi pozorne monitorovať a v prípade potreby prispôsobovať aj legislatívne podmienky aj inštitucionálny rámec.“

Politika PPP sa okrem iného venovala regulačnej úlohe MF SR z dôvodu možného vplyvu PPP projektov na dlh verejnej správy a poukázala na potrebu legislatívnych úprav, ktoré bolo nevyhnutné prijať za účelom reálne vykonávať túto úlohu. Politika PPP sa síce zaoberala inštitucionálnym rámcom PPP, avšak len všeobecne a krátko. Politika konštatuje, že „Projekt PPP je len jeden z druhov verejného obstarávania. Preto každý subjekt verejnej správy je v rámci svojich kompetencií zodpovedný za prípravu, realizáciu a monitoring projektu PPP počas celej jeho životnosti.“ O špeciálnej inštitúcii na podporu realizácie Politika PPP uvažuje len ako o otázke do budúcnosti, v prípade zvýšeného záujmu o realizáciu PPP projektov. Materiál ďalej definuje účasť MF SR, ktoré „bude mať za úlohu pripravovať stanovisko k dôsledkom projektu PPP na dlh verejnej správy a monitorovať PPP do konca trvania koncesie. MF SR však nebude schvaľovať jednotlivé projekty a preto nebude ani preberať zodpovednosť za prípravu a realizáciu PPP.“

Ďalším dokumentom, ktorý sa zaoberal aj problematikou PPP bol materiál Návrh inovatívnych finančných nástrojov pre Národný strategický referenčný rámec 2007 – 2013 (II. etapa) schválený uznesením vlády SR č. 836 zo dňa 8. októbra 2006. Tento materiál definoval ako jeden z inovatívnych finančných nástrojov poskytnutie finančnej pomoci na podporu budovania verejnej infraštruktúry prostredníctvom PPP projektov. Tento dokument v prílohe č. 12 obsahoval návrh schémy technickej pomoci pre verejno–súkromné partnerstvá, ktorej zámerom je najmä:

•	vytvoriť mechanizmus regulácie PPP projektov z hľadiska ich vplyvu na dlh verejnej správy (regulačná funkcia)
•	vytvoriť mechanizmus kontroly pre PPP projekty tak, aby boli realizované iba dobre pripravené projekty (funkcia kontrolná)
•	zabezpečiť, aby boli identifikované a minimalizované riziká spojené s obstarávaním PPP projektov (funkcia kontrolná)
•	zabezpečiť, aby PPP projekty boli v maximálnej miere prínosné pre daňovníkov a občanov Slovenska (funkcia kontrolná)
•	metodicky podporiť pripravované projekty (metodická podpora)
•	poskytovať kvalitnú konzultačnú pomoc pri príprave a hodnotení PPP projektov na Slovensku, aby sa zabezpečila kvalitná príprava pilotných projektov a výstupy mohli byť horizontálne využiteľné v ďalších projektoch (podpora projektov) a
•	podporiť výmenu informácií a skúseností získaných pri realizácii jednotlivých PPP projektov (funkcia komunikačného a znalostného centra)
 
Z vyššie uvedeného vyplýva, že MF SR nemá zohrávať pri realizácii PPP Politiky výlučne regulačnú funkciu, ale má plniť aj metodickú a podpornú funkciu v jednotlivých fázach prípravy a realizácie projektov PPP a funkciu znalostného a komunikačného centra. Úlohou MF SR v zmysle tohto dokumentu bolo vytvoriť funkčný nástroj technickej pomoci, prostredníctvom ktorého by sa realizovali vyššie uvedené ciele.

Programové vyhlásenie vlády sa vo všeobecnosti zaoberá problematikou PPP v časti 2.2 Hospodárska politika, v rámci ktorej
 
•	vláda SR určí pravidlá a bude aktívne podporovať vznik verejno-súkromných partnerstiev v oblasti spravovania a vytvárania verejných statkov a zabezpečovania verejných služieb,
•	vláda SR prijme legislatívne opatrenia a rozhodnutia umožňujúce účasť súkromného sektora na poskytovaní verejných služieb, ako aj na spravovaní, tvorbe a obnove verejných statkov aj s využitím fondov EÚ tak, aby aj v oblastiach s významným podielom verejného vlastníctva vzniklo konkurenčné prostredie zabezpečujúce efektívne hospodárenie a vysokú kvalitu služieb za primeranú cenu pre spotrebiteľa.

Vláda SR sa v Programovom vyhlásení taktiež zaviazala v sektore dopravy legislatívne stanoviť pravidlá a podmienky financovania projektov formou verejno-súkromného partnerstva a v oblasti športu zabezpečiť nárast financovania s vytvorením priestoru pre združovanie verejných a súkromných prostriedkov na princípe partnerstva - projekty PPP.

Z hľadiska platnej legislatívy je problematika PPP v súvislosti s výberom súkromného partnera právne upravená v zákone č. 25/2006 Z. z. o verejnom obstarávaní a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov (ďalej len „zákon o verejnom obstarávaní“). Tento zákon okrem toho špeciálne upravuje koncesiu na stavebné práce, ktorá je jednou z foriem PPP. V súvislosti s možnými dopadmi na dlh verejnej správy sú pravidlá pri uzatváraní koncesie na stavebné práce upravené v zákone č. 523/2004 Z. z. o rozpočtových pravidlách verejnej správy a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov a v zákone č. 583/2004 Z. z. o rozpočtových pravidlách územnej samosprávy a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení zákona č. 611/2005 Z. z.

V tejto súvislosti sa preskúma súčasné legislatívne prostredie a zváži sa vytvorenie ďalších legislatívnych nástrojov,, najmä v súvislosti s právnou úpravou nakladania s majetkom vo vlastníctve štátu. 
2.3 Skúsenosti s PPP projektmi v Slovenskej republike

S cieľom zmonitorovať situáciu v oblasti realizácie PPP projektov v Slovenskej republike požiadal minister financií SR jednotlivé ministerstvá, samosprávne kraje, Združenie miest a obcí Slovenska a Úniu miest Slovenska o poskytnutie podrobných informácií o pripravovaných a zamýšľaných PPP projektoch na úrovni ústredných orgánov štátnej správy a územnej samosprávy. Z poskytnutých podkladov možno konštatovať, že úroveň a rozsah doterajších skúseností s PPP projektmi a s implementáciou Politiky PPP sú rôzne, či už na jednotlivých ministerstvách, tak aj v samosprávnych krajoch, mestách a obciach. Vo všeobecnosti však možno konštatovať, že sú minimálne.
2.3.1 Ministerstvá

Čiastočné skúsenosti s prípravou PPP projektov má Ministerstvo dopravy, pôšt a telekomunikácií SR (ďalej len „ministerstvo dopravy“) a Ministerstvo školstva SR.

Vláda SR schválila uznesením č. 704/2007 Návrh urýchlenia postupu výstavby nadradenej cestnej dopravnej infraštruktúry na Slovensku, podľa ktorého sa majú niektoré vybrané úseky nadradenej cestnej dopravnej infraštruktúry realizovať formou PPP. Vláda SR zároveň uložila ministrovi dopravy, pôšt a telekomunikácií pripraviť základné legislatívne a organizačné podmienky pre urýchlenie postupu výstavby vybranej nadradenej cestnej dopravnej infraštruktúry na Slovensku a vybrať koncesionára/koncesionárov pre vládou schválené projekty PPP na vybrané úseky nadradenej cestnej dopravnej infraštruktúry v rezorte Ministerstva dopravy, pôšt a telekomunikácií SR. Následne bol uznesením vlády SR č. 753/2007 schválený Postup výstavby nadradenej cestnej infraštruktúry formou PPP. Tento materiál obsahuje nové vymedzenie vecného rozsahu projektov diaľnic formou PPP, analýzu možného finančného rámca výstavby diaľnic a rýchlostných ciest do roku 2010 a 2012 a ďalšie roky, s akcentom na dodržanie maastrichtských kritérií. Návrh postupu v príprave PPP projektov obsahuje aj návrh  základnej právnej štruktúry, modelové rozdelenie rizík medzi štátom a súkromnými partnermi, ktorí zabezpečia výstavbu, financovanie, prevádzku a údržbu diaľnic alebo rýchlostných ciest, odporúčaný typ zmluvy a požiadavky na legislatívne zmeny.

Z oficiálnych dokumentov je známe, že Ministerstvo školstva SR plánuje využiť metódu PPP pri výstavbe národného futbalového štadióna spĺňajúceho parametre pre organizovanie medzinárodných podujatí podľa kritérií UEFA a viacúčelovej športovej haly s prioritou využitia na ľadový hokej v súvislosti s organizáciou Majstrovstiev sveta v ľadovom hokeji v roku 2011 v SR.
 
Počiatočné skúsenosti s problematikou PPP má aj Ministerstvo životného prostredia SR, ktoré má vypracované metodické materiály súvisiace s PPP. Nakoľko Ministerstvo životného prostredia SR zvažuje v programovom období 2007 – 2013 i možnosť realizácie PPP projektov, v súčasnosti priebežne zisťuje záujem o PPP projekty zo strany potenciálnych verejných a súkromných partnerov. V prípade záujmu budú PPP projekty financované z Operačného programu Životné prostredie alebo z iných zdrojov v závislosti od povahy navrhnutých projektov.
 
Ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja SR plánuje využitie PPP princípu v rámci Operačného programu Bratislavský kraj v rámci druhej prioritnej osi v oblasti Informatizácie spoločnosti. MF SR ako sprostredkovateľský orgán plánuje využitie PPP projektov v rámci operačného programu Informatizácia spoločnosti. MF SR ako ústredný orgán štátnej správy pre oblasť informatizácie spoločnosti deklaruje záujem rozvíjať princíp PPP v oblasti informatizácie, aj v rámci ostatných operačných programov, ktoré budú implementovať projekty informatizácie.
 
Ministerstvo kultúry SR plánuje využitie PPP princípu v rámci Regionálneho operačného programu pre prioritnú os 3 ROP – Posilnenie kultúrneho potenciálu regiónov a infraštruktúra turizmu. Ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja SR, Ministerstvo kultúry SR a Ministerstvo zdravotníctva SR deklarujú záujem podieľať sa v budúcnosti na realizácii PPP projektov a priebežne budú skúmať možnosti využitia metódy PPP.

Ministerstvo vnútra SR, Ministerstvo hospodárstva SR, Ministerstvo pôdohospodárstva SR a Ministerstvo zahraničných vecí SR neplánujú v budúcnosti realizovať projekty formou PPP. Skúsenosti s implementáciou PPP politiky v prípade Ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny SR nie sú známe, vzhľadom na to, že toto ministerstvo nezaslalo žiadne podklady. 
2.3.2 Samosprávne kraje

Určité skúsenosti s projektmi, so zapojením súkromného partnera má Prešovský samosprávny kraj. V rámci Prešovského samosprávneho kraja boli v roku 2005 realizované projekty na obnovu povrchov vozoviek ciest II. a III. triedy (opravy o dĺžke cca 210 km ciest, čo činí 8,61 % z celkovej dĺžky ciest II. a III. triedy spravovaných Prešovským samosprávnym krajom).

V Košickom samosprávnom kraji sa od roku 2005 využíva aj financovanie formou zapojenia súkromného partnera.  Prvotné zdroje potrebné na uskutočnenie výstavby, resp. rekonštrukcie zabezpečuje zhotoviteľ stavby a sú smerované predovšetkým na realizáciu bežných stavebných úprav ciest, ktoré nespĺňajú podmienky pre čerpanie úverovej angažovanosti a nie sú vhodné ani pre čerpanie z fondov EÚ. V roku 2005 a 2006 boli týmto spôsobom zrealizované stavebné úpravy ciest a mostných objektov v objeme 750 mil. SKK a v súčasnosti je plánovaných ďalších 300 mil. SKK na realizáciu touto formou.

	Avšak podľa nášho názoru tieto projekty nemožno označiť za PPP projekty v zmysle tohto dokumentu (pozri kľúčové charakteristiky v časti 2.1)

Banskobystrický samosprávny kraj v súčasnej dobe nemá uzavreté žiadne partnerstvá, ale v budúcom období pripravuje PPP projekty ako vybudovanie regionálneho inovačného centra na podporu inovácií, vybudovanie stredísk odbornej výchovy učňov a celoživotného vzdelávania, vybudovanie technologického parku so zameraním na zhodnocovanie a zneškodňovanie odpadov, obnova kultúrneho dedičstva v spolupráci s vlastníkmi pamiatok, budovanie infraštruktúry stredísk cestovného ruchu a infraštruktúry v nadväznosti na ochranu životného prostredia a výstavby ciest.

V Žilinskom samosprávnom kraji sa v súčasnosti definujú potenciálne projektové zámery, ktoré by mohli byť realizované na báze PPP. Bratislavský samosprávny kraj, Nitriansky samosprávny kraj, Trenčiansky samosprávny kraj a Trnavský samosprávny kraj v doterajšej praxi PPP projekty nerealizovali, deklarujú však svoj záujem o realizáciu PPP projektov v budúcnosti. Bratislavský samosprávny kraj vytvára v súčasnosti pracovnú skupinu, ktorá sa bude zaoberať prípravou a realizáciou PPP projektov a už má vypracovanú a Zastupiteľstvom Bratislavského samosprávneho kraja schválenú koncepciu verejno–súkromných partnerstiev v podmienkach Bratislavského samosprávneho kraja.

3 INŠTITUCIONÁLNE ZABEZPEČENIE

Na procese prípravy a realizácie PPP projektu sa na strane verejného sektora aktívne zúčastňujú tieto inštitúcie:

•	Zadávateľ
•	MF SR
3.1 Zadávateľ

Zadávateľom PPP projektu je vždy ten subjekt, ktorý zabezpečuje dodávku verejnej služby alebo verejnej infraštruktúry, napr. príslušné ministerstvo alebo iný ústredný orgán štátnej správy, samosprávny kraj, mesto, obec, a pod. Zadávateľ iniciuje PPP projekt a riadi projekt počas celého procesu PPP vo všetkých jeho častiach a vždy zostáva garantom verejnej služby napriek tomu, že túto službu zabezpečuje súkromný partner. 

Zadávateľ je ten, kto definuje štandard verejnej služby a požadované výstupy PPP projektu. Zadávateľ zabezpečuje vypracovanie štúdie realizovateľnosti. Po jej vypracovaní v prípade jej pozitívneho výstupu zabezpečuje výber súkromného partnera prostredníctvom verejného obstarávania. S víťazom verejného obstarávania dojednáva zmluvné podmienky a uzatvára zmluvu. V ďalších fázach procesu realizácie dohliada nad dodržiavaním zmluvných podmienok súkromným partnerom.

Zadávateľ je zodpovedný za prípravu a realizáciu PPP projektu.
3.2 Ministerstvo financií SR

V prípade MF SR je potrebné rozlišovať jeho úlohu v celom procese prípravy a realizácie PPP projektu nasledovne:

a.	regulačná funkcia 
b.	riadenie schémy technickej pomoci - metodická, podporná a kontrolná funkcia a funkcia znalostného a komunikačného centra 
3.2.1	Regulačná funkcia MF SR

Regulačnú úlohu MF SR už v súčasnosti vykonáva v nasledovnom rozsahu:

MF SR je gestorom zákona č. 523/2004 Z. z. o rozpočtových pravidlách verejnej správy a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov a zákona č. 583/2004 Z. z. o rozpočtových pravidlách územnej samosprávy a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení zákona č. 611/2005 Z. z. Uvedené právne predpisy s účinnosťou od 1.1.2006 obsahujú čiastkovú právnu úpravu PPP projektov (iba koncesie na stavebné práce) vo vzťahu k oprávneniu subjektov verejnej správy vstupovať do PPP projektov z hľadiska ich možného dopadu na vykazovanie dlhu verejnej správy v jednotnej metodike ESA 95 platnej pre Európsku úniu.
 
MF SR zabezpečuje jednotnú aplikáciu a výklad citovaných zákonov a teda aj pravidiel ustanovených vo vzťahu k PPP projektom a zodpovedá za metodické riadenie a usmerňovanie subjektov pri uplatňovaní legislatívnej úpravy. MF SR v oblasti PPP:

•	vydáva stanoviská k návrhom zmlúv PPP projektov (koncesné zmluvy na stavebné práce) z hľadiska ich vplyvu na vykazovanie dlhu verejnej správy v jednotnej metodike ESA 95 platnej pre Európsku  úniu, ktorá podrobne popisuje možnosti zaznamenania transakcií v národných účtoch za predpokladu dostatku relevantných informácií pre posúdenie rizík pripravovaných projektov
•	vedie databázu PPP projektov (koncesií na stavebné práce) realizovaných subjektmi verejnej správy

Tieto činnosti doteraz ešte neboli v plnom rozsahu vykonávané, nakoľko v Slovenskej republike neexistuje žiaden PPP projekt vo fáze realizácie. Doposiaľ nebola MF SR doručená konkrétna koncesná zmluva na stavebné práce, resp. návrh koncesnej zmluvy na stavebné práce, a to ani z úrovne územnej samosprávy ani z úrovne ústrednej štátnej správy. Z tohto titulu MF SR doteraz nevydávalo stanoviská k PPP projektom.
 
MF SR sa podieľa aj na výklade pravidiel pre PPP v záujme ich jednotného uplatňovania z hľadiska metodiky ESA 95 a v prípade výskytu takýchto projektov zabezpečí správne zaznamenanie ich vplyvu na schodok a dlh verejnej správy v súlade s uvedenou metodikou. V nadväznosti na uvedené  MF SR v oblasti PPP:

•	odsúhlasuje návrh stanoviska k vplyvu PPP projektov na vykazovanie dlhu verejnej správy v jednotnej metodike platnej pre Európsku úniu – ESA 95,
•	zabezpečuje správne premietnutie PPP do národných účtov v súlade s pravidlami stanovenými Eurostatom,
•	zabezpečuje povinné pravidelné informovanie Eurostatu o PPP s dlhodobými zmluvami.
3.2.2	Metodická, podporná a kontrolná funkcia 

Metodickú, podpornú a kontrolnú funkciu bude MF SR realizovať prostredníctvom schémy technickej pomoci. Riadenie schémy technickej pomoci z hľadiska metodickej, podpornej a kontrolnej funkcie zahŕňa výkon týchto činností:

1. zabezpečovanie poradenských služieb pri príprave PPP projektov
2. metodické usmerňovanie zadávateľov pri príprave PPP projektov
3. kontrolu dodržiavania metodiky

Zabezpečovanie poradenských služieb

	Vzhľadom na malé skúsenosti s realizáciou PPP projektov na strane verejného sektora považuje MF SR za nevyhnutné poskytovať odbornú pomoc pri príprave PPP projektov a tým podporiť kvalitnú a zodpovednú prípravu PPP projektov. Z prostriedkov schémy technickej pomoci sa bude spolufinancovať poskytovanie poradenských služieb pre vybrané PPP projekty za podmienok určených touto schémou. Úlohou MF SR z tohto aspektu bude zabezpečovať kvalifikovaných a skúsených poradcov (poradenské konzorciá) zo súkromnej sféry, ktorí budú vykonávať všetky poradenské činnosti v týchto etapách:

•	vypracovanie štúdie realizovateľnosti (1 etapa),
•	príprava súťažiteľného PPP projektu (2a etapa),
•	pomoc a poradenstvo pri výbere súkromného partnera (vrátane dopracovania finálnej zadávacej  dokumentácie) a pri uzatváraní zmluvy,(2b etapa),
•	v prípade potreby aj monitorovanie a dohľad nad zmluvou. 
 
Bez podpory zo schémy technickej pomoci by si museli všetci zadávatelia vzhľadom na nedostatočné skúseností v tejto oblasti sami najímať externých poradcov, ktorí dodávajú potrebné expertízy a vykonávajú činnosti, na ktoré nemá verejný sektor sám o sebe kapacitu. 

Po  vypracovaní štúdie realizovateľnosti (etapa 1) nasleduje etapa prípravy súťažiteľného projektu, a výberu súkromného partnera vrátane dopracovania finálnej zadávacej dokumentácie a uzatvorenia zmluvy so súkromným partnerom (etapa 2). Pri výbere poradcov pre etapu 1 a etapu 2 sú možné dva odlišné prístupy, a to obstarať jedného poradcu pre obidve etapy alebo striktne oddeľovať poradcov pre etapu 1 a 2. Každý z týchto prístupov má svoje výhody aj nevýhody. Pre prehľadnosť je pripojená SWOT analýza výhod a nevýhod jednotlivých spôsobov prípravy PPP projektu z hľadiska kritéria potreby oddelenia výkonu jednotlivých poradenských činností. 

SWOT	Jeden poradca na 1. aj 2. etapu	Rôzni poradcovia na 1. a 2. etapu	
Výhody 	1. Nižšie náklady na projekt
2. Kratšia príprava projektu
3. Nenáročnosť dorozumievania sa poradcov
4. Jednoduché obstaranie	5. Nie je konflikt záujmov	
Nevýhody	5. Možný konflikt záujmov a zneužitie postavenia	1. Vyššie náklady na projekt
2. Dlhšia príprava projektu
3. Náročnosť dorozumievania sa poradcov
4. Dvojité obstaranie	
Príležitosti	6. Konzistentné podklady spracované jednotnou metodikou
7. Rešpektovanie výstupov 1. fázy počas 2. fázy	8. Nehrozí znevýhodnenie zadávateľa v dôsledku konfliktu záujmov prvého poradcu
9. Nezávislosť zadávateľa na jedinom poradcovi	
Ohrozenia	8. Potenciálne znevýhodnenie zadávateľa v dôsledku konfliktu záujmov prvého poradcu
9. Závislosť zadávateľa na jedinom poradcovi	6. Nekonzistentné podklady spracované rôznou metodikou
7. Nerešpektovanie výstupov 1. fázy počas 2. fázy	

V prípade oddeľovania poradcu pre etapu 1 a 2 by výber nového poradcu spôsobil dodatočné časové a finančné náklady na jeho obstaranie. Nový poradca na výber súkromného partnera a prípravu zmluvy sa musí oboznámiť s vypracovanou štúdiou realizovateľnosti, na čo je potrebný dodatočný čas a finančné prostriedky. Naviac môže zamietať alebo rozporovať spôsob jej spracovania alebo konečnú podobu vypracovanej štúdie realizovateľnosti. Avšak za hlavnú výhodu oddelenia výkonu jednotlivých poradenských činností považujeme vylúčenie konfliktu záujmov. Cieľom oddelenia poradenských činností pre etapu 1 a 2 je vylúčenie skrytého motívu poradcu pre vypracovanie štúdie realizovateľnosti a zabezpečenie objektívneho a nezávislého ohodnotenia PPP projektu.
 
MF SR považuje za prioritu, aby štúdia realizovateľnosti bola vypracovaná objektívne a nestranne a z tohto dôvodu a aj na základe analýzy výhod a nevýhod oboch prístupov v zásade preferuje oddelenie poradcov v etape 1 a v etape 2. 

MF SR bude zabezpečovať externých poradcov na etapu 1 a na etapu 2 na základe „Rámcovej dohody“ podľa zákona o verejnom obstarávaní. V takomto prípade nie je potrebné, aby záujemca (poradca) na každú jednotlivú zákazku preukazoval splnenie všetkých podmienok, ako je to pri bežnom spôsobe verejného obstarávania jednej zákazky na základe jednej zmluvy. Týmito podmienkami sú napr. osobné postavenie záujemcu, jeho finančné a ekonomické postavenie, technická alebo odborná spôsobilosť, zabezpečenie kvality a pod. Splnenie týchto podmienok sa vyžaduje iba raz – na uzavretie rámcovej dohody. Na uzavretie Rámcovej dohody sa použijú bežné postupy verejného obstarávania. Pri tvorbe zadávacích kritérií na výber poradenských konzorcií a ich výbere sa bude spolupracovať s inými orgánmi štátnej správy a územnou samosprávou na princípe partnerstva.

	Rámcová dohoda bude uzavretá najviac na 4 roky v súlade s § 64 ods. 2 zákona o verejnom obstarávaní a po uplynutí tohto obdobia sa vypíše nová súťaž na uzatvorenie ďalšej Rámcovej dohody. Centrálne obstarávanie poradenských konzorcií prebieha z nasledujúcich dôvodov:

1)	využitie zdrojov EU zo schémy technickej pomoci,
2)	jednoduchšie a rýchlejšie zadávanie a
3)	centralizované zhromažďovanie znalostí a skúseností.

Metodické usmerňovanie a kontrola

MF SR bude v rámci riadenia schémy technickej pomoci vypracovávať metodické materiály a metodicky usmerňovať verejných partnerov, ktorí získajú pomoc zo schémy technickej pomoci. Z pohľadu MF SR je dôležité vypracovať jednotnú metodiku, ktorá bude nástrojom pre štandardizáciu postupov a pravidiel pri príprave a realizácii projektov PPP a ktorá bude mať za cieľ podporovať určitú úroveň kvality projektu a v dlhšom časovom horizonte aj znížiť náklady na prípravu ďalších projektov. Pomocou tejto metodiky bude možné aplikovať najlepšiu medzinárodnú prax, znalosti slovenského prostredia, štandardné metodiky riadenia projektov a zabezpečiť využiteľnosť skúseností z už realizovaných prvotných projektov. 

Pri prechode projektu z jednej fázy implementácie do ďalšej fázy musí PPP projekt dosiahnuť určitú úroveň kvality a práve na zabezpečenie určitej minimálnej kvality projektu ako základnej požiadavky pre ďalší postup smerom k realizácii PPP projektu bude slúžiť metodika vypracovaná MF SR. Vypracovanie takejto metodiky ako nástroja pre hodnotenie kvality PPP projektu spadá tiež medzi úlohy schémy technickej pomoci, konkrétne vytvoriť mechanizmus kontroly pre PPP projekty tak, aby boli realizované iba dobre pripravené projekty.

MF SR zabezpečí vypracovanie metodiky určenej pre zástupcov verejnej správy, ktorá bude odporúčať optimálne postupy a praktické návody pre projektové riadenie prípravy a realizácie projektov PPP (Kódex riadenia PPP projektov). 

Aplikácia postupov určených metodikou MF SR bude záväzná pre PPP projekty, ktorých príprava bude financovaná zo schémy technickej pomoci a u týchto projektov bude MF SR vykonávať aj kontrolu dodržiavania jednotnej metodiky. Štandardizáciou postupov pomocou vytvorenia metodík sa postupne zníži finančná náročnosť celého procesu prípravy PPP projektov a jednotlivé fázy poradenských služieb potom budú taktiež výrazne menej finančne náročné. 

Metodiky budú predložené v zmysle úlohy B.1 návrhu uznesenia na rokovanie vlády SR do 31. decembra 2007. Ostatné subjekty sa budú na ich príprave podieľať v rámci medzirezortného pripomienkového konania.
3.2.3 Funkcia znalostného a komunikačného centra – riadenie schémy technickej pomoci

Funkciu znalostného a komunikačného centra bude MF SR realizovať tiež prostredníctvom riadenia schémy technickej pomoci. Z prostriedkov schémy technickej pomoci sa budú  financovať aj aktivity ako školenia, semináre, a to s cieľom zlepšovať vedomostnú úroveň a znalosti verejného sektora v tejto oblasti a podporovať prenos skúseností medzi jednotlivými účastníkmi a vo všeobecnosti podporovať rozvoj PPP na Slovensku.
3.2.4 Organizačné a finančné zabezpečenie schémy technickej pomoci
 
Schému technickej pomoci bude riadiť MF SR a bude personálne a organizačne zabezpečovať plnenie úloh vyplývajúcich z fungovania schémy technickej pomoci. Nástroj technickej pomoci ako personálne zabezpečenie využívania schémy technickej pomoci pre PPP vznikol v marci 2007 na základe uznesenia vlády SR č. 836/2006 v rámci organizačnej štruktúry Ministerstva financií SR. MF SR bude garantom výkonu všetkých činností spadajúcich do schémy technickej pomoci, bude vytvárať podporu pre realizáciu Politiky PPP, metodicky usmerňovať a koordinovať činnosť jednotlivých tímov, ktoré sa podieľajú na príprave a realizácii PPP projektov podporovaných z prostriedkov schémy technickej pomoci. 

Na financovanie činností, ktoré sa budú uskutočňovať v rámci realizácie schémy technickej pomoci, bude využitý Operačný program Technická pomoc. V návrhu Operačného programu Technická pomoc je v rámci prioritnej osi 2: „Finančné riadenie, kontrola, audit a posilňovanie administratívnych kapacít v týchto oblastiach“ zahrnuté Opatrenie 2.5 Podpora zavádzania inovatívnych finančných nástrojov. Cieľom tohto opatrenia je vytvorenie a zavedenie systému nepriamych foriem pomoci pre fondy územného rozvoja, vrátane vytvorenia nástroja verejno-súkromného partnerstva, ktorého cieľom je predovšetkým pomoc pri príprave kvalitných PPP projektov. Zámerom tohto opatrenia je okrem iného „umožniť účasť súkromného sektora na poskytovaní verejných služieb a aktívne podporovať vznik PPP v oblasti spravovania a vytvárania verejných statkov a zabezpečovania verejných služieb" V rámci schémy technickej pomoci bude možné čerpať zdroje zo štrukturálnych fondov okrem iného na aktivity ako vytvorenie schémy, ktorá bude poskytovať primeranú konzultačnú pomoc pri hodnotení a príprave PPP projektov na Slovensku, pre vypracovanie štúdií realizovateľnosti a pre prípravu PPP projektov. Zo schémy technickej pomoci bude možné financovať aj školenia, semináre a workshopy pre účastníkov PPP.

Realizácia programov a projektov financovaných zo štrukturálnych fondov sa bude riadiť v zmysle materiálu „Systém finančného riadenia štrukturálnych fondov a Kohézneho fondu na programové obdobie 2007 – 2013, schválenej uznesením vlády SR č. 835/2006 zo dňa 8.10.2006 a financovanie štrukturálnych fondov v zmysle materiálu „Stratégia financovania štrukturálnych fondov a Kohézneho fondu na programové obdobie 2007 – 2013, schválenej uznesením vlády SR 834/2006 zo dňa 8.10.2006. Technická pomoc bude k dispozícii v programovacom období 2007 – 2013 a ďalšie dva roky implementácie po podpísaní posledných zmlúv (2013 – 2015). 

Riadiaca komisia zriadená na MF SR, ktorej bude predsedať štátny tajomník MF SR, bude plniť funkciu rozhodovacej platformy na najvyššej úrovni riadenia, t. j. bude rozhodovať o schválení podpory zo schémy technickej pomoci pre PPP projekty odporučené Projektovou komisiou MF SR ešte pred začatím etapy 1, t. j. prípravy štúdie realizovateľnosti k PPP projektu. Projektová komisia bude vypracúvať odborné podklady pre rozhodovanie Riadiacej komisie. MF SR vypracuje Štatút Projektovej komisie a Štatút Riadiacej komisie. Členmi Projektovej komisie budú zástupcovia odborných útvarov MF SR, ktorí sa zaoberajú problematikou verejno-súkromných partnerstiev. Členmi Riadiacej komisie, ktorej bude predsedať štátny tajomník MF SR,  budú najmä generálni riaditelia sekcií MF SR, v ktorých pôsobnosti je zahrnutá aj problematika PPP.

4 PROCES PRÍPRAVY A REALIZÁCIE PPP PROJEKTU

Ďalšia časť dokumentu je už zameraná na konkrétny postup pri príprave a realizácii PPP projektov a úlohu zadávateľa a MF SR v tomto procese. Postup pri príprave a realizácii projektu PPP sa na najvyššej úrovni skladá z nasledovných procesov:

1.	Identifikácia príležitosti
2.	Posúdenie príležitosti
3.	Príprava PPP projektu
4.	Verejné obstarávanie
5.	Uzatvorenie zmluvy
6.	Realizácia PPP projektu
7.	Monitoring výkonnosti PPP projektu
8.	Uzavretie a vyhodnotenie PPP projektu
4.1 Identifikácia príležitosti 

V rámci počiatočnej fázy prípravy PPP projektu (identifikácia PPP projektu) zadávateľ definuje štandard verejnej služby a požadované výstupy PPP projektu. Najmä v prípade prvotných projektov, kedy chýbajú praktické skúsenosti s ich realizáciou, by mal verejný sektor aktívnejšie komunikovať so súkromným sektorom. Cieľom takéhoto dialógu nie je „nadefinovať hmotnú potrebu (napr. konkrétna budova školy), ale potrebu abstraktného charakteru (napr. zabezpečenie zázemia pre výučbu 600 žiakov) verejným sektorom. Úlohou súkromného sektora v takomto dialógu je abstraktné potreby zadávateľa zhmotniť do najlepšieho riešenia.“
 
Zo zahraničných skúseností je zrejmé, že kľúčovou fázou pre každý úspešný PPP projekt je prípravná fáza. Bez správne uskutočnenej prípravnej fázy je prakticky vylúčený úspech PPP projektu. Vzhľadom k tomu, že doterajšie skúsenosti s PPP na Slovensku sú minimálne, je kľúčové, aby najmä v prvej prípravnej fáze PPP bola využitá „schéma pre technickú pomoc“, ktorá umožňuje čerpanie fondov EÚ na účely konzultačnej pomoci pri hodnotení a príprave PPP projektov na Slovensku. Tým sa vytvoria predpoklady pre úspešné prvotné PPP projekty.

Identifikácia príležitostí sa skladá z nasledovných krokov:

1.	krok:

Zadávateľ spracuje a predloží na základe zadefinovania požadovaných výstupov projektu Projektový zámer.  V prípade, že je zadávateľom orgán územnej samosprávy, je orgán územnej samosprávy aj žiadateľom o pomoc zo schémy technickej pomoci riadenej MF SR. Zadávateľ, ktorý má záujem uchádzať sa o finančnú a konzultačnú podporu zo schémy technickej pomoci, musí vypracovať projektový zámer v súlade s metodikou MF SR (Obsah projektového zámeru). Zadávateľovi, ktorý nemá záujem o podporu zo schémy technickej pomoci, sa odporúča vypracovať projektový zámer v súlade s metodikou MF SR.

Každý zadávateľ, ktorý bude žiadať o podporu zo schémy technickej pomoci, ustanoví v tejto fáze tzv. Riadiaci výbor pre riadenie celého projektu vo všetkých jeho ďalších fázach. Zástupcovia MF SR musia byť prizvaní na zasadnutia tohto riadiaceho výboru, budú mať však len poradný hlas a budú monitorovať situáciu a dodržiavanie metodiky MF SR pri riadení projektu zadávateľom.
 
2.	krok:

Ministerstvo financií zabezpečí vyhodnotenie projektového zámeru podľa Kritérií pre výber projektového zámeru. Cieľom Projektovej komisie MF SR bude rozhodnúť o doporučení/nedoporučení vhodnosti zaradenia navrhnutého projektu (vo forme Projektového zámeru) medzi projekty, ktoré získajú finančnú podporu zo schémy technickej pomoci. O zaradení projektu medzi projekty, ktoré získajú podporu zo schémy technickej pomoci ešte pred začatím etapy 1, t. j. ešte pred začatím prípravy štúdie realizovateľnosti, rozhodne Riadiaca komisia.
 
3.	krok:

Projektový zámer, ktorý Riadiaca komisia MF SR neschváli pre ďalší postup, nebude môcť získať podporu zo schémy technickej pomoci. Zadávateľ však bude môcť pokračovať v príprave PPP projektu, avšak bez finančnej a konzultačnej pomoci zo schémy technickej pomoci. 

MF SR vypracuje Časový harmonogram predkladania PPP projektov a metodiku Obsah projektového zámeru a Kritériá pre výber projektového zámeru. Podmienkou získania finančnej pomoci zo schémy technickej pomoci bude okrem schválenia Projektového zámeru Riadiacou komisiou aj záväzok verejného partnera rešpektovať metodické materiály MF SR, ktoré budú pripravené podľa najlepšej medzinárodnej praxe v oblasti PPP.

Za prípravu a realizáciu PPP projektu, ktorý získa finančnú a konzultačnú podporu zo schémy technickej pomoci riadenej MF SR, je zodpovedný zadávateľ tohto projektu.
4.2 Posúdenie príležitostí 

Úlohou zadávateľa bude prostredníctvom súkromných poradcov vypracovať štúdiu realizovateľnosti projektu. Účelom vypracovania štúdie realizovateľnosti bude predovšetkým porovnať vhodnosť realizovať projekt metódou PPP alebo inými modelmi realizácie projektu. Štúdiu realizovateľnosti budú, v prípade projektov podporovaných so schémy technickej pomoci, spracovávať renomovaní poradcovia a poradenské konzorciá, ktoré majú skúsenosti s prípravou a realizáciou PPP projektov. Obsahom štúdie realizovateľnosti bude okrem iného komplexná kvantifikácia nákladov na výstavbu a prevádzku projektu a celkové platby od používateľov a verejného partnera a kvantifikácia vplyvu projektu na rozpočet verejnej správy v zmysle § 33 zákona č. 523/2004 Z. z., najmä však overenie výhodnosti realizácie projektu metódou PPP (Public Sector Comparator).
 
Každý zadávateľ (len ústredné orgány štátnej správy), aj ten, ktorý nezíska podporu zo schémy technickej pomoci, bude povinný predložiť projekt so zohľadnením výsledkov štúdie realizovateľnosti na rokovanie vlády SR. V prípade, že štúdia realizovateľnosti nepreukáže vhodnosť realizácie projektu formou PPP, neznamená to, že by sa projekt nemal realizovať inou formou. Preto má zmysel uvažovať o projekte samotnom. V tomto prípade by zadávateľ mal predkladať vláde tiež návrh ďalšieho postupu. V súčasnosti nie je takýto postup upravený žiadnymi všeobecne záväznými právnymi predpismi, ani uznesením vlády SR. Do budúcnosti bude potrebné preskúmať legislatívne možnosti a upraviť  právne predpisy tak, aby obsahovali povinnosť zadávateľa - ústredného orgánu štátnej správy, predkladať projekt so zohľadnením výsledkov štúdie realizovateľnosti na rokovanie vlády SR, ako aj postup schvaľovania projektu so zohľadnením výsledkov štúdie realizovateľnosti na úrovni územnej samosprávy. Povinnosť predkladať projekt so zohľadnením výsledkov štúdie realizovateľnosti na schválenie vláde SR bude pre túto chvíľu uložená uznesením vlády SR, a to pre zadávateľov, ktorými sú ústredné orgány štátnej správy. Súčasťou materiálu predloženého na rokovanie vlády SR bude musieť byť aj stanovisko MF SR z pohľadu vplyvu projektu PPP na dlh verejnej správy. V prípade neschválenia projektu vládou SR, projekt nebude môcť vstúpiť do ďalšej fázy, t.j. nebude môcť byť predmetom verejného obstarávania. Aby sa vláda SR nezaoberala príliš malými PPP projektmi, v návrhu uznesenia vlády SR sa stanovuje, že na rokovanie vlády SR sa predloží projekt so zohľadnením výsledkov štúdie realizovateľnosti k PPP projektu, ak predpokladané investičné náklady presiahnu hodnotu 100 mil. Sk.

Uznesenie vlády č. 245/2005 (úloha B.2 a B.3)

V uznesení č. 245/2005 (úloha B.2 a B.3) uložila vláda SR ministrom, predsedom ostatných ústredných orgánov štátnej správy SR, predsedom samosprávnych krajov, primátorom miest a starostom obcí pred schválením projektu, kde vstupuje verejná a súkromná organizácia do partnerstva, ktoré je založené s cieľom vybudovania infraštruktúry a poskytovania služieb, obvykle zabezpečovaných sektorom verejnej správy, zabezpečiť súhlasné vyjadrenie MF SR s analýzou rizík projektu a jeho vplyvu na verejné financie. Toto uznesenie bolo schválené v súvislosti s prvým dokumentom týkajúcim sa problematiky PPP (Správa o vytváraní podmienok na realizáciu projektov s privátnym partnerstvom). Z uznesenia nie je jasné, v ktorej fáze má zadávateľ zabezpečiť súhlasné vyjadrenie MF SR, či pred rozhodnutím o výbere súkromného partnera alebo pred uzatvorením zmluvy (prípadne iné alternatívy).

Vzhľadom k tomu, že tento materiál podrobne definuje jednotlivé štádiá PPP projektu, je potrebné presne záväzne určiť, v ktorom štádiu je zadávateľ (len orgán ústrednej správy) povinný predložiť projekt na schválenie vláde SR. Navrhuje sa, aby vláda rozhodovala o projekte po zohľadnení výsledkov štúdie realizovateľnosti, ktorá preukáže, či je využitie metódy PPP vhodné v porovnaní s bežnými metódami obstarávania.

Z uvedeného dôvodu MF SR navrhuje úlohy B.2 a B3 z uznesenia vlády SR č. 245/2005 zrušiť a nahradiť ich úlohou B.2 v uznesení vlády SR k tomuto materiálu tak, aby vláda pred začatím verejného obstarávania rozhodovala o projekte verejno-súkromného partnerstva po zohľadnení výsledkov štúdie realizovateľnosti zadávaného orgánom ústrednej štátnej správy, v ktorých súkromný partner zabezpečuje výstavbu a prevádzku diela a ako protihodnotu poskytuje služby spojené s týmto dielom za platby od jeho používateľov alebo od verejného partnera, pričom zmluva sa uzatvára najmenej na 3 roky, a v ktorých súkromný partner nesie niektoré ekonomické riziká spojené s ich realizáciou, ktoré obvykle nesie verejný obstarávateľ, ak investičné náklady projektu prevyšujú sumu 100 mil. Sk.  Prílohou štúdie realizovateľnosti bude stanovisko MF SR k projektu. Po schválení vládou bude môcť projekt prejsť do ďalšieho štádia jeho prípravy. 
4.3 Príprava PPP projektu

Cieľom fázy „príprava PPP projektu“ je zabezpečiť ľudské zdroje, procesy a dokumentáciu pre úspešný výber súkromného partnera, ktorý bude stavbu a prevádzku infraštruktúry realizovať. V tejto fáze súkromný poradca pomôže verejnému sektoru stanoviť stratégiu výberu súkromného partnera a pripraviť potrebnú zadávaciu dokumentáciu a kritériá hodnotenia výberu súkromného partnera. 

V tomto štádiu zadávateľ podrobnejšie rozpracováva štandardy verejnej služby, špecifikuje požadované výstupy a pripravuje PPP projekt.

MF SR sa bude vo fáze prípravy PPP projektu, ktorý bude čerpať podporu zo schémy technickej pomoci, zúčastňovať na zasadnutiach príslušného Riadiaceho výboru a zovšeobecňovať skúsenosti z prípravy projektu v podobe metodiky, ktorá bude slúžiť verejnému sektoru pre úspešnú realizáciu ďalších PPP projektov.
4.4 Verejné obstarávanie (výber súkromného partnera)

Verejné obstarávanie je významnou súčasťou PPP projektu. Ide o výber súkromného partnera založený na výbere ekonomicky najvýhodnejšej ponuky. Cieľom tejto fázy je vybrať pre realizáciu PPP projektu vhodného partnera zo súkromného sektora. 

Zákon o verejnom obstarávaní upravuje proces verejného obstarávania od jeho vyhlásenia až po uzavretie zmluvy s úspešným uchádzačom. V tejto fáze v závislosti od zvoleného postupu verejný obstarávateľ – zadávateľ uverejní oznámenie o koncesii na stavebné práce (ak ide o koncesiu na stavebné práce) alebo oznámenie o vyhlásení verejného obstarávania (ak použije súťažný dialóg), vyhodnocuje splnenie podmienok účasti v súlade s pravidlami, ktoré určil, vyhodnocuje ponuky a s úspešným uchádzačom, ktorého ponuka bola vyhodnotená ako ekonomicky najvýhodnejšia, uzavrie v lehote viazanosti zmluvu. Po ukončení procesu verejného obstarávania verejný obstarávateľ posiela na uverejnenie oznámenie o výsledku verejného obstarávania.        

V zákone o verejnom obstarávaní je v § 66 až 71 osobitne upravený postup pri zadávaní koncesie na stavebné práce, ktorá je jednou z foriem PPP. Podľa § 15 ods. 1 zákona o verejnom obstarávaní koncesia na stavebné práce je zákazka rovnakého typu ako zákazka na uskutočnenie stavebných prác s tým, že peňažné plnenie za stavebné práce, ktoré sa majú uskutočniť, je kompenzované právom užívať stavbu na dohodnutý čas. Toto právo môže byť spojené s peňažným plnením. Z uvedeného vyplýva, že podmienkou koncesie na stavebné práce je, aby peňažné plnenie alebo časť peňažného plnenia pre súkromného partnera pochádzala z poplatkov od koncových užívateľov infraštruktúry. 

Existuje základný a hlavný problém jasného rozlíšenia medzi koncesiou a verejnou zákazkou. Samotná európska legislatíva v tomto nemá jasno a deklaruje potrebu zabezpečenia väčšej právnej istoty formou nejakého legislatívneho nástroja - napr. prevažujúca právna prax v ČR interpretuje koncesiu tak, že podstatná časť peňažného plnenia musí byť hradená z poplatkov od koncových užívateľov (nad 50 % budúcich príjmov koncesionára). Projekty ako väznice, súdy a pod. realizované metódou PPP nemôžu byť založené na princípe koncesie na stavebné práce, pretože plnenie pre súkromného partnera neplynie od koncových užívateľov tejto infraštruktúry, ale od partnera z verejnej správy, t.j. od zadávateľa. 

Z vyššie uvedených dôvodov sa riadenie schémy technickej pomoci nezameriava výlučne len na koncesie na stavebné práce, ale aj na iné formy PPP, ktoré spĺňajú kľúčové znaky uvedené vo východiskách tohto materiálu (časť 2.1) a ktoré sa pri výbere súkromného partnera budú riadiť režimom verejného obstarávania zákaziek na uskutočnenie stavebných prác alebo zákaziek na poskytnutie služieb podľa zákona o verejnom obstarávaní. 

Koncesia na služby je vylúčená z právnej úpravy zákona o verejnom obstarávaní, avšak pri výbere zmluvného partnera je potrebné aplikovať zásady vyplývajúce zo Zmluvy o Európskej únii (transparentnosť, voľný pohyb tovaru a služieb a pod.) a jeho výber uskutočniť napríklad verejnou obchodnou súťažou podľa Obchodného zákonníka.

Ako postup pri verejnom obstarávaní zákaziek na uskutočnenie stavebných prác a zákaziek na poskytnutie služieb je v rámci PPP možné využiť súťažný dialóg (§ 60-63 zákona verejnom obstarávaní). Tento postup je určený pre obzvlášť zložité zákazky, ak verejný obstarávateľ nie je objektívne schopný definovať požiadavky, ktoré by spĺňali jeho zámer, alebo špecifikovať právne alebo finančné podmienky projektu. Súťažný dialóg umožňuje definovať uvedené aspekty zákazky v interakcii s potenciálnymi súkromnými partnermi, pričom pri výbere partnera je zachovaná hospodárska súťaž. Súťažný dialóg sa vyhlasuje pre neobmedzený počet záujemcov. Na základe objektívnych, v oznámení o vyhlásení verejného obstarávania zverejnených pravidiel, je možné obmedziť počet záujemcov. Na účasť v súťažnom dialógu sú vyzvaní len záujemcovia, ktorí splnia podmienky účasti stanovené verejným obstarávateľom. Cieľom súťažného dialógu je nájsť a definovať  najvhodnejší spôsob na uspokojenie potrieb verejného obstarávateľa. Verejný obstarávateľ môže v priebehu dialógu znižovať počet riešení, avšak túto informáciu musí uviesť v oznámení o vyhlásení verejného obstarávania. Prínosom tohto postupu je aj skutočnosť, že súkromný partner vo svojej ponuke navrhuje inovatívne spôsoby riešenia zámeru.

	MF SR sa bude zúčastňovať na zasadnutiach v Riadiacom výbore, spolupracovať s verejným obstarávateľom v prípravnej fáze verejného obstarávania a zovšeobecňovať skúsenosti z tejto fázy vo forme metodiky. 
4.5 Uzatvorenie zmluvy

Cieľom tejto fázy je uzatvoriť zmluvu definujúcu optimálne podmienky spolupráce verejného a súkromného sektora. Uzatvorením zmluvy sa završuje príprava PPP projektu a nastáva fáza jeho realizácie. Zmluva záväzným spôsobom upravuje vzťahy medzi verejným a súkromným partnerom a tým predstavuje základný právny rámec a nástroj na realizáciu PPP  projektu. 

V tejto fáze je úlohou zadávateľa dohodnúť zmluvné podmienky v rámci rokovaní so súkromným partnerom a rozhodnúť o konečnej podobe zmluvy. Vzhľadom na závažnosť a komplikovanosť tejto zmluvy je potrebné, aby sa zo strany verejného partnera podieľali na jej príprave a vyjednávaní skúsení právni, finanční, ekonomickí a technickí poradcovia. Podpora pri zabezpečení týchto poradcov je možná aj prostredníctvom schémy technickej pomoci (MF SR), po splnení všetkých požiadaviek zadávateľom projektu. 

Zo skúseností a najlepšej praxe v zahraničí vyplýva, že zmluva by mala obsahovať určité nevyhnutné náležitosti a dojednania. Jedná sa predovšetkým o zadefinovanie jednotlivých rizík a určenie spôsobu ich rozdelenia medzi verejného a súkromného partnera, ustanovenie platobných mechanizmov, záruk, kompenzácií a zabezpečenie  bankových a poisťovacích nástrojov. Kľúčovou súčasťou zmlúv je aj spôsob hodnotenia požadovaných výstupov súkromného partnera. Taktiež je nevyhnutné, aby zmluva obsahovala dôvody na jej predčasné ukončenie a právne vzťahy k majetku, ktorý je určený na realizáciu PPP projektu, vrátane pravidiel ich vysporiadania v prípade ukončenia zmluvy. 

Pozornosť je tiež potrebné venovať presnému ošetreniu možného odstúpenia od zmluvy a právam subjektov financujúcich PPP projekt vstúpiť do PPP projektu pri jeho zlyhaní. Každá zmluva musí obsahovať ustanovenie o spôsobe regulácie zo strany zadávateľa a MF SR. Ďalším dôležitým faktorom pre úspech PPP projektu je, aby sa verejná správa zameriavala len na požadované výstupy a ciele, pričom všetky detaily ich zabezpečenia sa musia ponechať na súkromného partnera. 

Na zmluvu medzi verejným a súkromným partnerom sa vzťahuje všeobecná úprava Obchodného zákonníka o obchodných záväzkových vzťahoch (§ 261 ods. 2 ObZ.) a subsidiárne aj Občiansky zákonník.
4.5.1 Verejnoprávna úprava podmienok uzatvárania koncesných zmlúv na stavebné práce

Špeciálna verejnoprávna úprava sa vzťahuje na koncesnú zmluvu na stavebné práce, ktorá je jedným zo zmluvných typov upravujúcim právne vzťahy medzi verejným a súkromným partnerom na princípe koncesie. Z hľadiska legislatívnej regulácie PPP musia byť pred uzatvorením koncesnej zmluvy na stavebné práce splnené určité zákonné podmienky ustanovené zvlášť pre zadávateľa, ktorým je subjekt ústrednej správy (napr. ministerstvo), a zvlášť pre zadávateľa, ktorým je jednotka územnej samosprávy. Tieto pravidlá upravujú uzatváranie koncesných zmlúv na stavebné práce z hľadiska možných dopadov ich realizácie na dlh verejnej správy a sú ustanovené v zákone č. 523/2004 Z. z. o rozpočtových pravidlách verejnej správy a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov a v zákone č. 583/2004 Z. z. o rozpočtových pravidlách územnej samosprávy a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení zákona č. 611/2005 Z. z. Zakotvenie týchto pravidiel zákonnou formou je dôležité v súvislosti zo zodpovednosťou Slovenskej republiky za udržiavanie dlhu verejnej správy na úrovni požadovanej podľa Maastrichtských kritérií, resp. vo všeobecnosti z pohľadu zodpovednosti Slovenskej republiky dodržiavať Maastrichtské kritériá.

Regulácia uzatvárania koncesnej zmluvy na stavebné práce vzťahujúca sa na zadávateľa – verejného partnera, ktorým je subjekt ústrednej správy

Ak sa verejný partner zaväzuje v koncesnej zmluve na stavebné práce na investičné plnenie v hodnote presahujúcej sumu 100 mil. Sk,  podmienkou na uzavretie tejto zmluvy je predchádzajúci súhlas vlády. Povinnou súčasťou materiálu na rokovanie vlády je stanovisko MF SR k návrhu tejto zmluvy z hľadiska dôsledkov jej realizácie na vykazovanie dlhu verejnej správy v jednotnej metodike platnej pre Európsku úniu. Verejný partner je zároveň povinný na žiadosť MF SR predložiť údaje potrebné na účely hodnotenia a vykazovania dlhu verejnej správy.

Regulácia uzatvárania koncesnej zmluvy na stavebné práce vzťahujúca sa na zadávateľa – verejného partnera, ktorým je subjekt územnej samosprávy

Uzavretie koncesnej zmluvy na stavebné práce územnou samosprávou nie je podmienené súhlasom vlády. Zákon však ustanovuje pravidlá, z ktorých pre územnú samosprávu vyplývajú určité obmedzenia. Tieto pravidlá sa vzťahujú aj na uzatváranie akýchkoľvek dodatkov ku koncesnej zmluve na stavebné práce. Dodržanie zákonného postupu a ustanovených podmienok preveruje hlavný kontrolór obce a hlavný kontrolór vyššieho územného celku, ktorý je povinný zistené nedodržanie zákonných pravidiel bezodkladne oznámiť MF SR.
  
Zákonné pravidlá sa v prípade vyššieho územného celku aplikujú, ak je investičné plnenie z koncesnej zmluvy na stavebné práce viac ako 100 mil. Sk. V prípade obcí je toto kvantitatívne kritérium odstupňované podľa počtu obyvateľov obce (napr. ak je investičná hodnota projektu u obce s počtom obyvateľov od 1 001 do 3 000 vyššia ako 20 mil. Sk).
 
Obec, vyšší územný celok a nimi zriadené a založené právnické osoby oznamujú MF SR začatie verejného obstarávania a predkladajú MF SR návrh koncesnej zmluvy na stavebné práce pred jej uzavretím. MF SR posúdi predložený návrh koncesnej zmluvy na stavebné práce a vydáva k nemu stanovisko z hľadiska možných dôsledkov realizácie tejto koncesnej zmluvy na vykazovanie dlhu verejnej správy.

V prípade, že podľa stanoviska MF SR má realizácia koncesnej zmluvy na stavebné práce dôsledky na vykazovanie dlhu verejnej správy, možno túto zmluvu uzatvoriť, len ak

a.	súčet hodnoty plnenia za stavebné práce z tejto zmluvy, súhrnu hodnôt plnenia za stavebné práce z už uzavretých zmlúv tohto druhu (s finančnými dopadmi na rozpočet obce alebo vyššieho územného celku) a celkovej sumy dlhu obce alebo vyššieho územného celku neprekročí 60 % skutočných bežných príjmov predchádzajúceho rozpočtového roka a súčasne
b.	súčet sumy ročného peňažného plnenia z týchto zmlúv a sumy ročných splátok návratných zdrojov financovania vrátane úhrady výnosov neprekročí 25 % skutočných bežných príjmov predchádzajúceho rozpočtového roka.

V prípade, že realizácia koncesnej zmluvy na stavebné práce nemá dôsledky na vykazovanie dlhu verejnej správy, možno ju uzatvoriť len ak súčet sumy ročného peňažného plnenia z tejto zmluvy, sumy ročného peňažného plnenia z už uzavretých zmlúv tohto druhu z rozpočtu obce alebo vyššieho územného celku a sumy ročných splátok návratných zdrojov financovania vrátane úhrady výnosov neprekročí 25 % skutočných bežných príjmov predchádzajúceho rozpočtového roka.

	Obec, vyšší územný celok a nimi zriadené a založené právnické osoby sú zároveň povinné na žiadosť MF SR predkladať aj ďalšie údaje potrebné na účely hodnotenia a vykazovania dlhu verejnej správy.
4.6 Realizácia PPP projektu

V rámci tejto fázy je úlohou zadávateľa kontrolovať realizáciu PPP projektu. 

MF SR neplní v tejto fáze žiadne aktívne úlohy.
4.7 Monitoring výkonnosti projektu

V rámci tejto fázy je potrebné zabezpečiť fungovanie PPP projektu po celú dobu stanovenú kontraktom a operatívne prijímať kroky, ktoré vedú k odstráneniu prípadných nedostatkov. Je potrebné sledovať súlad výsledkov realizácie projektu s časovým a vecným harmonogramom, merať výkonnosť spôsobom podľa uzatvorenej zmluvy a využívať zmluvné nápravné opatrenia v prípade akýchkoľvek nezrovnalostí.

V tejto fáze zadávateľ monitoruje plnenie výstupov a MF SR môže asistovať pri riešení problémov .

V prípade zmeny koncesnej zmluvy na stavebné práce musí zadávateľ podľa súčasnej legislatívy (zákon č. 523/2004 Z. z. o rozpočtových pravidlách verejnej správy a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov) získať súhlas vlády SR, pričom je potrebné pred predložením koncesnej zmluvy na rokovanie vlády SR získať aj stanovisko MF SR. 
4.8 Uzatvorenie projektu

V rámci tejto fázy je potrebné v závere PPP projektu celkovo zhodnotiť výsledky jeho implementácie a doporučiť ďalší postup (rozhodnúť o predĺžení zmluvy alebo výbere nového partnera a pod.). Tieto úlohy vykonáva zadávateľ PPP projektu. MF SR môže pomáhať zadávateľovi pri zovšeobecňovaní záverov z fázy uzatvorenia PPP projektu, ktoré by mali slúžiť pre ďalšie projekty.

5 ZÁVERY

Na záver stručne zhrnieme úlohy MF SR v procese prípravy a realizácie PPP projektov. MF SR bude:

1.	riadiť schému technickej pomoci, ktorej cieľom je podpora kvalitnej a zodpovednej prípravy PPP projektov na strane verejného sektora
2.	vykonávať regulačnú úlohu najmä z hľadiska vplyvu PPP projektov na dlh verejnej správy.

Riadenie schémy technickej pomoci

V rámci schémy technickej pomoci MF SR plánuje v roku 2007:

1.	preskúmať legislatívne podmienky realizácie PPP projektov 
2.	zabezpečiť prípravu základných metodických a implementačných dokumentov pre riadenie schémy technickej pomoci, a to napr. Časový harmonogram predkladania projektových zámerov, Obsah projektového zámeru, Kritériá pre výber projektového zámeru, Prístup k riadeniu rizík v oblasti PPP, Kódex riadenia PPP projektov a pod.
3.	podľa zákona o verejnom obstarávaní kontrahovať súkromných poradcov (poradenské konzorciá), ktoré budú poskytovať zadávateľom z verejného sektora konzultačnú pomoc pri príprave PPP projektov,
4.	zriadiť na MF SR Projektovú komisiu, ktorá bude odporúčať zaradenie PPP projektu medzi projekty, ktoré budú získavať podporu zo schémy technickej pomoci a Riadiacu komisiu, ktorá bude rozhodovať o poskytnutí podpory zo schémy technickej pomoci a vypracovať Štatút Projektovej komisie a Štatút Riadiacej komisie 
5.	vypracovať kontrolné mechanizmy a systém finančného riadenia schémy technickej pomoci pre verejno-súkromné partnerstvá (PPP)

V rámci schémy technickej pomoci MF SR plánuje v ďalších rokoch

1.	metodicky usmerňovať zadávateľov, ktorým bude poskytnutá pomoc zo schémy technickej pomoci
2.	zúčastňovať sa na zasadnutiach Riadiacich výborov k jednotlivým PPP projektom, ktoré získajú podporu zo schémy technickej pomoci  
3.	zabezpečovať pre vybrané PPP projekty súkromných poradcov na základe Rámcovej dohody a podieľať sa na ich financovaní
4.	iniciovať potrebné legislatívne zmeny právnych predpisov, najmä v oblasti právnej úpravy nakladania s majetkom vo vlastníctve štátu a
5.	realizovať školenia a semináre v oblasti PPP pre zástupcov územných samospráv a ústredných orgánov štátnej správy.

Regulačná úloha MF SR

V rámci regulačnej úlohy bude MF SR

1.	vydávať stanovisko k návrhu na zabezpečenie verejnej služby formou PPP pred zahájením verejného obstarávania súkromného partnera, t. j. k projektu so zohľadnením výsledkov štúdie realizovateľnosti, ktorú schvaľuje vláda SR, a to najmä z hľadiska dopadov na dlh verejnej správy
2.	vydávať stanovisko k návrhu finálnej zmluvnej dokumentácie (koncesie na stavebné práce), a to najmä z pohľadu dopadov na dlh verejnej správy

Z uvedeného vyplýva, že úlohou MF SR bude najmä koordinácia a podpora prípravy metodických postupov a legislatívy, šírenie znalosti v riadení a realizácii projektov PPP na strane verejného sektora a zabezpečovanie výmeny informácií a skúseností pri realizácii PPP projektov. 

V dlhodobejšom časovom horizonte bude MF SR poskytovať odbornú asistenciu zadávateľom projektov, t. j. bude akýmsi znalostným a komunikačným centrom, ktoré bude zbierať, vyhodnocovať a zovšeobecňovať poznatky z uskutočnených PPP projektov.

Ak sa v budúcnosti zvýši počet PPP projektov bude potrebné uvažovať o vytvorení špeciálnej inštitúcie, ktorá sa bude zaoberať metodickou a podpornou úlohou pri príprave PPP projektov a bude asistovať zadávateľom z verejného sektora pri príprave PPP projektov, tak ako tomu je aj v iných krajinách (napr. Česká republika, Veľká Británia a pod.)
 
Samotná príprava projektov PPP si vyžaduje viacero odborných schopností a zručností (technické znalosti, projektový manažment, právo, financie a pod), ktoré treba skĺbiť tak, aby takáto jednotka dokázala poskytovať primeranú metodickú pomoc a podporu (pozri analýza inštitucionálneho zabezpečenia procesu prípravy a realizácie PPP projektov vo vybraných krajinách – Príloha č. 1 a č. 2). Ak sa v budúcnosti zriadi špeciálna inštitúcia, táto by mala byť právne oddelená od MF SR, ale mala by byť pod jeho kontrolou a zriadená v jeho pôsobnosti. S cieľom napĺňať všetky predpoklady determinujúce výkon uvedených funkcií by mala takáto inštitúcia zamestnávať okrem expertov zo súkromného sektora (poradcov, právnikov a finančných odborníkov) aj odborníkov so skúsenosťami s prácou verejného sektora.