Národná správa o zabezpečovaní záväzkov Slovenskej republiky vyplývajúcich z Protokolu o vode a zdraví.

Protokol o vode a zdraví bol schválený na Tretej ministerskej konferencii o životnom prostredí a zdraví v Londýne v júni 1999. Jeho cieľom je podporovať v rámci trvalo udržateľného rozvoja na všetkých relevantných úrovniach v národnom i medzinárodnom kontexte ochranu ľudského zdravia a blahobytu na individuálnej i kolektívnej úrovni, uskutočňovanú prostredníctvom zlepšenia využívania vody, zahrnujúceho ochranu vodných ekosystémov, ako aj prostredníctvom prevencie, kontroly a znižovania výskytu ochorenia, súvisiaceho s vodou. Členské krajiny, ktoré tento dokument podpísali, sa zaviazali plniť úlohy, ktoré z neho vyplývajú implementovaním jeho ustanovení do národných politík a stratégií. Správa vyhodnocuje pokrok, ktorý sa podarilo dosiahnuť pri plnení cieľov navrhnutých v opatreniach na implementáciu Protokolu o vode a zdraví v SR.

A)	Východiská

Inštitucionálne zabezpečenie v oblasti vôd v SR
Základným legislatívnym predpisom upravujúcim  výkon štátnej vodnej správy  je zákon č. 184/2002 Z. z. o vodách  a zákon NR SR č. 272/1994 Z. z. o ochrane zdravia ľudí v znení neskorších predpisov 
Pôsobnosť štátu v otázkach dotýkajúcich sa využívania vôd a jej ochrany, zásobovania vodou a kontroly kvality na národnej úrovni vykonávajú : 
-	MŽP podľa zákona NR SR č. 184/2002 Z. z. o vodách
-	MZ SR podľa zákona NR SR č. 272/1994 Z. z. o ochrane zdravia ľudí v znení neskorších predpisov
V rezorte  Ministerstva zdravotníctva SR – Hlavný hygienik SR, štátni krajskí a okresní hygienici , štátne zdravotné ústavy, a na úseku prírodných liečivých zdrojov a prírodných zdrojov minerálnych stolových vôd  - Inšpektorát kúpeľov a žriediel (IKŽ) 

Odborné inštitúcie:
•	Výskumný ústav vodného hospodárstva  (VÚVH)
•	Slovenský hydrometeorologický ústav (SHMÚ)
•	Slovenský vodohospodársky podnik, š. p. (SVP)

A iné:
V roku 2003 bola ukončená transformácia štátnych podnikov vodární a kanalizácií na 7 vodárenských akciových spoločností (Bratislavská vodárenská spoločnosť, a. s., Západoslovenská vodárenská spoločnosť, a. s., Trnavská vodárenská spoločnosť, a. s., Severoslovenská vodárenská spoločnosť, a. s., Stredoslovenská vodárenská spoločnosť, a. s., Podtatranská vodárenská spoločnosť, a. s., Východoslovenská vodárenská spoločnosť, a. s.). Okrem uvedených vodárenských akciových spoločností pôsobia na Slovensku aj ďalšie spoločnosti, ktoré vznikli ešte pred transformáciou štátnych podnikov vodární a kanalizácií (Trenčianska vodohospodárska spoločnosť, a. s., KOMVaK – Vodárne a kanalizácie mesta Komárna, a. s., VaK Dubovany Hlohovec, a. s.).

B)	Identifikácia problémov

Legislatívne:

V súvislosti s transpozíciou legislatívy EÚ v oblasti ochrany vôd a jej trvalo udržateľného využívania nadobudol 1. júna 2002 účinnosť zákon č. 184/2002 Z. z  o vodách a o zmene a doplnení niektorých zákonov (vodný zákon) a následné všeobecne záväzné právne predpisy. 
Napriek významnému pokroku harmonizácie právnych predpisov SR s legislatívou EÚ v súčasnosti ešte nie je dosiahnutý úplný súlad so smernicou 2000/60/ES Európskeho parlamentu a Rady ustanovujúcou rámec pôsobnosti spoločenstva v oblasti vodnej politiky (ďalej len RSV), preto sa pripravila novela vodného zákona, ktorá nadobudne účinnosť v roku 2004. 
V pripravovanej novele zákona je úplne zapracovaných 13 smerníc EÚ, predovšetkým :
-	smernica týkajúca sa čistenia mestských odpadových vôd (Smernica č. 91/271/EHS) –   
SR má schválené prechodné obdobie do roku 2015
-	smernica týkajúca sa ochrany vôd pred znečistením spôsobeným dusičnanmi z poľnohospodárskych zdrojov (Smernica č. 91/676/EHS) – požadované prechodné obdobie do roku 2008 nebolo vynegociované s tým, že krajina má k dispozícii 4 roky na dosiahnutie implementácie počas uplatňovania Akčných plánov 
-	smernica týkajúca sa vody určenej na ľudskú spotrebu (Smernica č. 98/83/ES) 
-	smernica týkajúca sa kvality vody určenej na kúpanie (Smernica č. 76/160/EHS)
-	smernica o znečistení spôsobenom určitými nebezpečnými látkami vypúšťanými do vodného prostredia (Smernica č.76/464/EHS a dcérske smernice č. 82/176/EHS, 83/513/EHS, 84/156/EHS, 84/491/EHS, 86/280/EHS) – požadované prechodné obdobie do roku 2006 bolo schválené

C)	Ciele

Národné ciele	

1.	Zlepšiť situáciu v dodávke zdravotne bezchybnej vody - úloha zlepšenia situácie v dodávke zdravotne bezchybnej pitnej vody je riešená v Koncepcii VH politiky SR do roku 2005, kde sa navrhuje zvýšiť percento obyvateľov zásobovaných pitnou vodou z verejných vodovodov z 82,9 % (stav k 31.12.2000) na 85 % (stav k 31.12.2002 bol 84,1 %). V roku 2002 bolo v Slovenskej republike zásobovaných pitnou vodou z verejného vodovodu 4 513 787 obyvateľov z celkového počtu, čo predstavuje nárast oproti predchádzajúcemu roku o 0,3 % (16 187 osôb). Ak neberieme do úvahy hlavné mesto SR Bratislavu, v ktorej pitnú vodu z verejného vodovodu odoberá 99,9 % obyvateľov, v ostatných krajoch sa podiel obyvateľov zásobovaných pitnou vodou z verejného vodovodu pohybuje od 76,4 % v prešovskom kraji po 88,7 % v trenčianskom kraji. Za predpokladu, že tento trend vývoja v nasledujúcich rokoch bude porovnateľný s rokom 2001 a 2002 je reálne, že v roku 2005 dosiahne SR plánovaných 85 % zásobovaných obyvateľov pitnou vodou z verejných vodovodu.
Úloha sa priebežne plní.

2.	Stanoviť priority s cieľom zlepšenia kvality a zdravotnej bezchybnosti  vody - rokovania medzi SR a EÚ preukázali, že EÚ uznáva niektoré výnimočné okolnosti Slovenskej republiky, a to prítomnosť arzénu, antimónu a dusičnanov vo vodných zdrojoch. Z tohto dôvodu môže Slovenská republika pre tieto ukazovatele počas dodatočnej doby použiť vyššiu limitnú hodnotu. Táto dodatočná doba začne plynúť dňom vstupu Slovenskej republiky do EU a bude trvať  tri roky. Akceptovateľnými limitnými hodnotami sú:
Arzén (As)			50 μg/l (smernica 98/83/ES: 10 μg/l)
Antimón (Sb)			20 μg/l (smernica 98/83/ES: 5 μg/l)
Dusičnany (NO_3^-)			70 mg/l (smernica 98/83/ES: 50 mg/l)
Najvyššia priorita: Dosiahnuť súlad v ukazovateľoch upravovanej vody, ktoré v súčasnosti presahujú limitné hodnoty v časti A (Mikrobiologické ukazovatele),  časti B (Chemické ukazovatele) okrem As, Sb a NO_3^- a časti C (Indikačné ukazovatele) okrem Fe a Mn so smernicou 98/83/ES. Dátum pre dosiahnutie súladu so smernicou okrem uvedených ukazovateľov je dátum pristúpenia k EÚ.
Stredná priorita: Dosiahnuť súlad v ukazovateľoch upravovanej vody, ktoré presahujú limitné hodnoty v časti B (Chemické ukazovatele) smernice 98/83/ES pre As, Sb a NO_3. do roku 2007.
Najnižšia priorita: Dosiahnuť úplný súlad ukazovateľov upravovanej vody v časti A, B aj C smernice 98/83/ES. Súlad s hraničnými hodnotami pre ukazovatele, ktoré presahujú limitné hodnoty v časti C (Indikačné ukazovatele), a to Fe a Mn (v prípade žiadneho rizika pre zdravie ľudí) je naplánovaný tri roky po dosiahnutí plného súladu s limitnými hodnotami pre As, Sb a NO_3^- (priorita B). Dátum na dosiahnutie súladu je rok 2010. 
Ďalšie priority sú čiastočne zapracované v nasledovných materiáloch:
•	Rozvojový program verejných prác na roky 2004 – 2006
•	Národný environmentálny akčný program III
•	Akčný plán pre ŽP a zdravie obyvateľov v SR
•	Koncepčné materiály MŽP SR

V súčasnom období sa pripravuje Stratégia realizácie cieľov vodohospodárskej politiky v oblasti odvádzania a čistenia odpadových vôd do roku 2010 v nadväznosti na Smernicu Rady EHS č. 91/271, ktorej cieľom je stanoviť priority výstavby a rekonštrukcií stokových sietí a ČOV s pozitívnym dosahom na kvalitu povrchovej a podzemnej vody.
V nadväznosti na zákon č. 442/2002 Z. z. o verejných vodovodoch a verejných kanalizáciách a o zmene a doplnení zákona č. 276/2001 Z.z. o regulácii v sieťových odvetviach MŽP SR pripravuje Plány rozvoja verejných vodovodov a verejných kanalizácií, ktoré rozpracujú krajské úrady vo svojej pôsobnosti v Plánoch rozvoja kraja.
Úloha sa priebežne plní.

3.	Zvýšiť úroveň prevencie, kontroly a účinnosti opatrení na predchádzanie ochoreniam súvisiacich s vodou - vykonáva sa pravidelný prevádzkový monitoring  pri výrobe pitnej vody aj pri distribúcii vody s cieľom dosiahnuť vo všetkých zdravotne relevantných ukazovateľoch súlad s Vyhláškou MZ SR č. 29/2002 Z. z. o požiadavkách na pitnú vodu a kontrolu kvality pitnej vody. V súčasnosti sa na Slovensku vykonáva monitoring podľa platnej legislatívy. Povinnosť kontrolovať kvalitu pitnej vody u spotrebiteľa nebola dosiaľ legislatívne upravená. Túto problematiku má riešiť nový zákon NR SR o verejnom zdravotníctve. 
Úloha sa priebežne plní.

4.	Znížiť straty pitnej vody vo vodovodnej sieti - ide o ukazovateľ, ktorý je v porovnaní s ostatnými vyspelými štátmi EÚ ťažko porovnateľný, pretože pri jeho vyhodnocovaní sa používajú rôzne metodiky, ktoré nie sú kompatibilné, z čoho vyplýva, že hodnoty nie sú porovnateľné. Do opráv a údržby vodovodných sietí v ostatných desiatich rokoch plynul obmedzený objem finančných prostriedkov, čo malo za následok nezlepšujúci sa stav vodovodných a ďalších zariadení na sieti. V súčasnosti na základe Rozhodnutia úradu pre reguláciu sieťových odvetví č. 598/2002 Z. z. „O rozsahu vecne regulovanej ceny za výrobu a dodávku pitnej vody a za odvedenie a čistenie odpadovej vody“, vecne regulovaná cena za výrobu a dodávku pitnej vody zohľadňuje ekonomicky oprávnené náklady a primeraný zisk z vykonávania regulovanej činnosti. Do ekonomicky oprávnených nákladov na účely určenia ceny možno zahrnúť aj náklady na opravu a údržbu. Z uvedeného vyplýva, že vlastník, resp. prevádzkovateľ verejného vodovodu má v súčasnosti možnosť vytvárať si dostatočné finančné zdroje na opravy a údržbu zariadení, a tak postupne znižovať percento strát pitnej vody vo vodovodnej sieti.
Úloha sa priebežne plní.

5.	Znížiť vypúšťanie nečistených odpadových vôd, zlepšiť sanitáciu - úloha je riešená v Koncepcii VH politiky do roku 2005, kde sa navrhuje zvýšiť percento obyvateľov bývajúcich v odkanalizovaných domoch z 54,7 % ( r. 2000 ) na 57 % v roku 2005. Stav k 31.12.2002 je na Slovensku 55,3% obyvateľov bývajúcich v domoch pripojených na verejnú kanalizáciu. Na dosiahnutie stanoveného cieľa do roku 2005 je treba zabezpečiť potrebné finančné prostriedky na realizáciu stavieb verejných kanalizácií a ČOV.
Úloha sa  plní v rámci finančných možností.

6.	Prioritne dokončiť výstavbu, resp. rekonštrukcie rozostavaných najvýznamnejších kanalizácií a ČOV – hodnotenie súčasného stavu
•	Košice, 2. stavba ČOV –  stavba pokračuje, potreba na dokončenie 109,0 mil. Sk
•	Krompachy, kanal. a ČOV – stavba ukončená v roku 2002
•	Svidník, kanal. a ČOV – stavba pokračuje, potreba na dokončenie 91,3 mil. Sk
•	Intenzifikácia ČOV Michalovce – stavba pokračuje, potreba na dokončenie cca 20 mil. Sk
•	Humenné, rozšírenie ČOV – financované z ISPA
•	Čadca, rekonštrukcia a rozšírenie ČOV – stavba bola ukončená
•	Banská Štiavnica, kanal. a ČOV – stavba pokračuje, potreba na dokončenie 74,0 mil. Sk
•	Nitra, ČOV – financované z ISPA
•	B. Bystrica, rekonštrukcia a rozšírenie ČOV + B. Bystrica, kanalizačný zberač A – názov stavby je Sústava čistenia a odkanalizovania odpadových vôd Banská Bystrica, financované z ISPA
•	Zvolen, rozšírenie ČOV – názov stavby je Rekonštrukcia a rozšírenie ČOV v meste Zvolen, financované z ISPA

D)	Opatrenia a úlohy

1.	Opatrenia legislatívneho charakteru

1.1.	zákon č. 184/2002 Z. z  o vodách a o zmene a doplnení niektorých zákonov (vodný zákon) a následné všeobecne záväzné právne predpisy nadobudol účinnosť 1. júna 2002. Na dosiahnutie úplného súladu so Smernicou 2000/60/ES Európskeho parlamentu a Rady ustanovujúcou rámec pôsobnosti spoločenstva v oblasti vodnej politiky sa pripravila novela vodného zákona, do ktorej sa zapracovávajú aj poplatky a odplaty za užívanie vôd a ktorá nadobudne účinnosť v roku 2004 
Úloha je splnená.	
1.2.	zákon č. 442/2002 Z. z. z 1.8.2002 o verejných vodovodoch a verejných kanalizáciách a o zmene a doplnení zákona č. 276/2001 Z. z. o regulácii v sieťových odvetviach bol schválený s účinnosťou od 01.11.2002
Úloha je splnená.
1.3.	zákon NR SR č. 272/1994 Z. z. o ochrane zdravia ľudí v znení neskorších predpisov a o zmene niektorých zákonov bol novelizovaný zákonom NR SR č. 514/2001 Z. z a zákonom NR SR č. 256/2003 Z. z.
Úloha je splnená.
1.4.	vyhlášky MZ SR č. 29/2002 Z. z. o požiadavkách na pitnú vodu a kontrolu kvality pitnej vody a č. 30/2002 Z. z. o požiadavkách na vodu na kúpanie, kontrolu kvality vody na kúpanie a na kúpaliská nadobudli účinnosť 1. februára 2002. K uvedeným vyhláškam sa pripravila novelizácia, ktorej potreba vyplynula na základe odborných konzultácií s expertmi EÚ, aby bola dosiahnutá úplná zhoda so smernicami rady č. 98/83/EC o kvalite vody určenej pre ľudskú spotrebu a č. 76/160/EHS o kvalite vody na kúpanie, ako aj požiadaviek ktoré vyplynuli s uplatňovaním uvedených vyhlášok v hygienickej a vodárenskej praxi. Novelizované vyhlášky sú po medzirezortnom pripomienkovom konaní. Predpokladaný termín nadobudnutia účinnosti je 01.01.2004.
Úloha je splnená.

2.	Opatrenia inštitucionálneho charakteru

2.1. Bol zriadený poradný orgán pre koordináciu a vypracovávanie národných správ zložený zo zástupcov  rezortov zdravotníctva a životného prostredia. 
2.2.V súlade so zákonom NR SR č.139/2003 Z. z., ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 575/2001 Z. z o organizácii činnosti vlády a organizácií ústrednej štátnej správy v znení neskorších predpisov kompetencie vo vodnom hospodárstve a rybárstve s výnimkou hospodárskeho chovu rýb prešli z Ministerstva pôdohospodárstva SR na Ministerstvo životného prostredia SR, s účinnosťou od 1. mája 2003.
2.3.Časový harmonogram plnenia úloh jednotlivých smerníc Rady Európy je uvedený v Správe o stave plnenia záväzkov vyplývajúcich z negociačných rokovaní s Európskou komisiou o ďalšom postupe implementácie environmentálneho acquis communautaire v rámci kapitoly 22 Životného prostredia (uznesenie vlády SR č. 228/2003 zo dňa 26. marca 2003).

3.	Vecné opatrenia

3.1.	Pripraviť podklady pre vypracovanie plánu na transformovanie Rámcovej smernice EÚ pre  vodu. 
	Zodpovedný je rezort MŽP SR. Implementácia smernice v SR je rozvrhnutá nasledovne:
               
      Implementačná tabuľka RSV                                                                       rok

Transpozícia a implementácia smernice | 2003
Vymedzenie oblasti povodí vrátane medzinárodných a určenie kompetentných orgánov | 2003
Spracovanie charakteristík povodí, analýz vplyvov ľudskej činnosti a ekonomických analýz | 2004
Vytvorenie registra chránených oblastí a ekologicky hodnotných prvkov a štruktúr | 2004
Vymedzenie vodných útvarov výrazne  ovplyvnených ľudskou činnosťou | 2006
Spracovanie Programu monitoringu stavu vôd a chránených oblastí | 2006
Schválenie Plánov riadenia povodí | 2009
Schválenie programov k dosiahnutiu environmentálnych cieľov Smernice | 2009
Dosiahnutie cien za užívanie vôd a vodohospodárske služby odpovedajúce nákladovým cenám | 2010
Zavedenie združeného prístupu k emisiám do povrchových vôd | 2012
Dosiahnutie environmentálnych cieľov pre útvary povrchových a podzemných vôd a chránené územia | 2015
Eliminácia vypúšťania a únikov prioritných nebezpečných látok do vôd | 2020

Predmetná implementačná tabuľka je upravená oproti pôvodnej podľa EÚ odporúčaných postupov a podľa harmonogramu čiastkových úloh jednotlivých pracovných skupín pre implementáciu RSV.
Úloha sa plní priebežne.

3.2. Identifikovať náklady spojené s implementáciou Smernice EÚ o mestských odpadových vodách
Pre smernicu č. 91/271/EHS, týkajúcu a čistenia mestských odpadových vôd Slovenská republika získala prechodné obdobie v nasledovnom členení: do roku 2010 zabezpečiť odvádzanie a čistenie komunálnych odpadových vôd v aglomerácii nad 10 000 ekvivalentných obyvateľov a do roku 2015 nad 2 000 ekvivalentných obyvateľov (§32 zákona č. 184/2002 Z. z.). V roku 2002 bol vypracovaný zoznam aglomerácií, ktorý bude súčasťou pripravovanej Stratégie realizácie cieľov vodohospodárskej politiky v oblasti  odvádzania a čistenia odpadových vôd do roku 2010 v nadväznosti na Smernicu Rady EHS č. 91/271. Náklady na zabezpečenie odvádzania a čistenia odpadových vôd zo všetkých obcí Slovenskej republiky vrátane riešenia dažďových vôd predstavujú čiastku 130 mld Sk (údaj VÚVH, cenová relácia 1999). Na zabezpečenie odvádzania a čistenia odpadových vôd v aglomeráciách nad 2 000 EO je do roku 2015 potrebná finančná čiastka vo výške cca 50,0 až 60,0 mld. Sk. Zo smernice vyplýva povinnosť vymedziť citlivé oblasti (v zmysle § 26 zákona č. 184/2002 Z. z.). Ministerstvo životného prostredia SR  Nariadením vlády SR č. 249 z 26. júna 2003 za citlivé oblasti ustanovilo vodné útvary povrchových vôd, ktoré sa nachádzajú na území Slovenskej republiky alebo týmto územím pretekajú.

Implementácia smernice č. 91/676/EHS si vyžiadala realizáciu nasledovných krokov:
-    vypracovať Kódex správnej poľnohospodárskej praxe – tento bol schválený poradou   
      vedenia MP SR v októbri 2001
-	vymedziť zraniteľné oblasti ( v zmysle  ustanovenia § 30 zákona č. 184/2002 Z. z.). Ministerstvo  životného prostredia SR v spolupráci s Ministerstvom pôdohospodárstva SR pripravilo  návrh zraniteľných oblastí formou zoznamu katastrov, ktorý bol vydaný nariadením vlády č. 249 zo dňa 26. júna 2003 
-	Program poľnohospodárskych činností vo vyhlásených zraniteľných oblastiach ustanoví všeobecne záväzný právny predpis do 31.12.2003 (§ 78, odst. 3 zákona č. 184/2002 Z. z.)
Úloha sa plní priebežne.

3.3. Realizovať program osvety majiteľov súkromných studní
Štátny zdravotný dozor nad individuálnym zásobovaním sa vykonáva podľa osobitných predpisov, a to v súvislosti s výkonom protiepidemiologických opatrení vo vzťahu k nákazám prenášaných pitnou vodou (havárie, živelné pohromy a pod.)
V rámci projektu Zdravá voda, ktorého cieľom je zdravotnovýchovným pôsobením formovať postoj jednotlivca k pitnej vode, ako k základnej zložke životného prostredia, bol vypracovaný propagačný materiál zameraný na ochranu individuálnych vodných zdrojov pred rizikami ich znehodnotenia. Kvalita vody v individuálnych vodných zdrojoch je negatívne ovplyvňovaná zlým technickým stavom studní, nedostatočnou hĺbkou a nevyhovujúcou likvidáciou splaškových vôd v ich okolí. V tomto roku sa pripravuje doplnenie tohto materiálu o postup pri asanácii individuálnych studní postihnutých záplavami.
Úloha sa plní priebežne.

3.4. Monitorovanie kvality pitnej vody dodávanej z vodovodnej siete
Monitoring hromadného zásobovania obyvateľstva  pitnou vodou sa na ŠZÚ v SR vykonána v rámci plnenia hlavnej úlohy MZ SR. Na všetkých ŠZÚ SR je inštalovaný program na evidenciu a spracovanie výsledkov vzoriek pitných vôd s názvom VYDRA. Každoročne je uskutočňovaný celoslovenský zber dát. Výsledky monitoringu vo vzťahu k ľudskému zdraviu vyhodnocuje Štátny zdravotný ústav Košice Národné referenčné centrum pre hygienickú problematiku pitnej vody
Úloha sa plní priebežne.

3.5. Trvalé monitorovanie ochorení súvisiacich s vodou vrátane poškodenia zdravia
Ochorenia spôsobené požívaním a používaním vody s cieľom udržať prijateľnú úroveň zdravotného rizika monitorujú ŠZÚ v SR. V roku 2001 boli zaznamenané epidémie, u ktorých suspektným faktorom prenosu bola voda z vlastných zdrojov, a to bacilárna dyzentéria a vírusová hepatitída a kontakt s kontaminovanou vodou zo zaplavených priestorov pri povodni. Príčinou kontaminácie pitnej vody boli nedostatky v dezinfekcii.
Úloha sa plní priebežne.

3.6. Hodnotenie expozície populácie v SR vybraným kontaminantom vo vode
Záťaž obyvateľstva z pitnej vody obsahujúcej zdravotne významné chemické látky sa hodnotí na základe najvyššie zistenej koncentrácie, zistenej početnosti prekročenie a porovnaním tolerovateľného denného príjmu. Hodnotenie expozície vybranými cudzorodými látkami je každoročne spracované v hodnotiacej správe z výsledkov štátneho zdravotného dozoru nad hromadným zásobovaním obyvateľstva SR pitnou vodou. Pri posudzovaní sa postupuje podľa odborného usmernenia na posudzovanie miery prijateľného zdravotného rizika v súvislosti s určením najvyššej medznej hodnoty kvality pitnej vody orgánom na ochranu zdravia pri posudkovej činnosti.
Úloha sa plní priebežne.
 
4.	Opatrenia na posilnenie povedomia, osvety, vzdelávania a informovanosti

•	Na Štátnom fakultnom zdravotnom ústave SR bola v roku 2002 zriadená poradňa environmentálneho zdravia, poskytujúca poradenstvo širokej verejnosti. Jej pôsobenie sa zameralo na oblasť ochrany zdravia a vytvárania takých životných podmienok, ktoré môžu priaznivo ovplyvniť zdravie jednotlivca, ale aj celej spoločnosti. Poradňa environmentálneho zdravia poskytuje poradenstvo v oblasti problematiky pitnej vody, vody na kúpanie, kvality ovzdušia a hluku v životnom prostredí. Poradenské služby sú poskytované zamestnancami odboru hygieny životného prostredia, telefonicky, elektronickou formou a osobne
•	Každoročne v rámci celej SR  prebieha Deň vody, kedy si občania môžu priniesť vzorku vody z individuálnych vodných zdrojov na bezplatné vyšetrenie
•	MŽP SR každoročne publikuje Správu o stave životného prostredia v Slovenskej republike
Okrem legislatívnych, koncepčných a publikačných materiálov sa osveta, vzdelávanie a informácie poskytovali v roku 2003 aj prostredníctvom konkrétnych akcií ako napr.:
•	Medzinárodná výstava AQUA 2003 v Trenčíne
•	Konferencia ku Svetovému dňu vody v Banskej Štiavnici
•	Konferencia s medzinárodnou účasťou konaná pri príležitosti výstavy Bezpečný život – bezpečný svet v Bratislave
•	Súťaž zručnosti vodárenských pracovníkov v Trenčíne
•	Konferencia s medzinárodnou účasťou Pitná voda – 6. ročník v Trenčianskych Tepliciach
•	Konferencia s medzinárodnou účasťou Rekonštrukcie stokových sietí a čistiarní odpadových vôd – 3. ročník v Liptovskom Jáne
•	Metodicko- inštruktážna činnosť pre vodohospodárskych pracovníkov
•	Publikácia Vodohospodársky spravodajca

E)	Medzinárodná spolupráca
V rámci bilaterálnej spolupráce na hraničných vodách  SR so susednými štátmi  sa krajiny vzájomne informujú o opatreniach a aktivitách zameraných na zlepšenie kvality vôd a ich trvalo udržateľného využívania.
     Implementácia Rámcovej smernice pre vodu je dominantnou úlohou podunajských štátov v rámci   Dohovoru  o spolupráci pri ochrane a trvalom využívaní Dunaja. Jej zavedenie do praxe bude znamenať významný prínos k zlepšeniu  kvality vôd a vodných ekosystémov v tomto regióne, s následným dosahom aj na kvalitu Čierneho mora.