Dôvodová správa 

Vláda Slovenskej republiky vo svojom programovom vyhlásení určila za svoj prioritný cieľ presadiť optimálny variant zaručenia bezpečnosti Slovenskej republiky. Uvedený cieľ sa opiera o získanie plnohodnotného členstva v NATO a  vytvorenia efektívnych vnútorných bezpečnostných štruktúr,  adekvátnych potrebám štátu a politicko-bezpečnostným podmienkam v Slovenskej republike.

Na základe uvedených potrieb bol vypracovaný a 11. apríla 2002 schválený Národnou radou Slovenskej republiky ústavný zákon o bezpečnosti štátu v čase vojny, vojnového stavu, výnimočného stavu a núdzového stavu. Podľa čl. 1 ods. 9 citovaného ústavného zákona riadenie štátu v krízových situáciách mimo času vojny a vojnového stavu má ustanoviť osobitný zákon. 

Navrhovaná právna úprava vychádza z uvedeného splnomocňovacieho ustanovenia, pričom akceptuje výsledky analýzy súčasného stavu v oblasti bezpečnosti v Slovenskej republike a reaguje na novú bezpečnostnú situáciu vo svete po tragických teroristických útokoch na USA.

Riziko ohrozenia vnútornej bezpečnosti štátu následkom ohrození nevojenského charakteru nemožno vylúčiť v žiadnych štátnych štruktúrach, nevylučujúc ani vyspelé a ekonomicky zdatné demokratické štáty. Z uvedeného dôvodu opatrenia štátu pre riešenie takýchto ohrození, ktoré budú nasledovať po eskalácii rizík do rôznych variant krízových situácií, musia byť vopred organizačne pripravené, personálne zabezpečené a ekonomicky podložené.

Navrhovaný zákon o krízovom riadení sa opiera o chápanie  bezpečnosti, ktoré  zahŕňa  ochranu života, slobody a majetku občana  na jednej strane a ochranu spoločnosti a štátu na strane druhej,  obsahovo vychádza z Bezpečnostnej stratégie Slovenskej republiky, pričom akceptuje už vytvorené bezpečnostné štruktúry. 

Problematika  riešenia nevojenských ohrození je v právnom poriadku Slovenskej republiky čiastočne upravená v rôznych právnych predpisoch. V týchto predpisoch je podľa jednotlivých oblastí  upravená pôsobnosť orgánov štátnej správy, územnej samosprávy, úlohy obcí, povinnosti záchranných zložiek, ako aj povinnosti právnických osôb a fyzických osôb. Napríklad podrobnejšie riešenie nevojenských ohrození so zameraním na  postupy a činnosti pri odstraňovaní následkov mimoriadnej udalosti sú upravené zákonom Národnej rady Slovenskej republiky č. 42/1994  Z. z o civilnej ochrane obyvateľstva v znení neskorších predpisov, zákonom č. 314/2001 Z. z. o ochrane pred požiarmi, zákonom Národnej rady Slovenskej republiky č. 222/1996 Z. z. o organizácii miestnej štátnej správy a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov je v územnej pôsobnosti krajských úradov a okresných úradov upravená koordinácia činnosti štátnych orgánov a obcí, ak hrozí nebezpečenstvo vzniku mimoriadnej udalosti alebo počas mimoriadnej udalosti. Na úlohách spojených so zabezpečovaním verejného poriadku a bezpečnosti  osôb a pri ochrane majetku sa podieľa Policajný zbor  podľa zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 171/1993 Z. z. o Policajnom zbore v znení neskorších predpisov. Koordinácia činnosti záchranných  zložiek,  úlohy orgánov štátnej správy, orgánov územných samosprávnych celkov a ďalších právnických osôb pri poskytovaní pomoci v prípade, ak je ohrozený život a zdravie alebo ak hrozí škoda na majetku je upravená v zákone  č. 129/2002 Z. z. o integrovanom záchrannom systéme.
Uvedené právne predpisy upravujú problematiku pôsobnosti orgánov štátnej správy, obcí, práva a povinnosti právnických osôb a fyzických osôb pri riešení a zabezpečovaní činností súvisiacich s nevojenskými ohrozeniami len z pohľadu určitého konkrétneho druhu ohrozenia. Žiaden z nich však komplexne neupravuje pôsobnosť a povinnosti uvedených subjektov pri príprave na riešenie krízových situácií   a pri vykonávaní činností súvisiacich s riešením ich následkov, okrem riešenia stavu ropnej núdze.

Hlavným dôvodom pre vypracovanie navrhovanej právnej úpravy o krízovom riadení je vytvoriť právne predpoklady na činnosť systému vnútornej bezpečnosti schopného včas identifikovať charakter a rozsah  možného ohrozenia, minimalizovať jeho dôsledky a čo najrýchlejšie obnoviť pôvodný stav. Ďalším dôvodom je potreba ustanoviť krízové štáby chápané ako integrované orgány pre riešenie krízových situácií, zabezpečiť plánovanie opatrení a postupov pre riešenie krízových situácií, upraviť spôsob prípravy osôb zaradených do orgánov krízového riadenia a upraviť  finančné zabezpečenie pre riešenie krízových situácií.

Návrh zákona o krízovom  riadení v nevojenských situáciách plne zohľadňuje ustanovenia, ktoré vyplývajú z čl.  18, 20, 40, 51 a 119 Ústavy Slovenskej republiky.  

	Návrh zákona je v súlade s Ústavou Slovenskej republiky, s ostatnými všeobecne záväznými právnymi predpismi a medzinárodnými zmluvami, ktorými je Slovenská republika viazaná.

Predkladaný návrh zákona nezakladá zvýšené nároky na štátny rozpočet a nebude mať  dopad na zamestnanosť. 

Vzhľadom na obsah predkladaného návrhu nie je potrebné jeho prerokovanie v Rade hospodárskej a sociálnej dohody. 

K návrhu zákona sa nevypracúva tabuľka zhody s právom Európskych spoločenstiev a Európskej únie, vzhľadom na to, že tieto danú problematiku neriešia. 

                  
DOLOŽKA ZLUČITEĽNOSTI

právneho predpisu
s právom Európskych spoločenstiev a právom Európskej únie

1.	Navrhovateľ právneho predpisu:

Vláda Slovenskej republiky

2.	Názov návrhu právneho predpisu: 

Zákon o riadení  v krízových situáciách mimo času vojny a vojnového stavu 

3.	Záväzky Slovenskej republiky vo vzťahu k Európskym spoločenstvám a Európskej   únii:
a)	identifikácia predmetu návrhu právneho predpisu z pohľadu Európskej   dohody o pridružení, Národného programu pre prijatie acquis communautaire, Partnerstva pre vstup, Bielej knihy, screeningu a plánu legislatívnych úloh vlády Slovenskej republiky
•	návrh zákona podľa Európskej dohody o pridružení:
-	patrí medzi prioritné oblasti podľa čl. 70 – zbližovanie práva v oblasti  ochrany pracovníkov na pracovisku a ochranu zdravia a života ľudí, predpisov o využití jadrovej energie, dopravy a životného prostredia,
-	patrí medzi prioritné oblasti podľa čl. 80 – jadrová bezpečnosť v oblasti spolupráce a pripravenosti na havarijný jadrový stav,
•	návrh zákona podľa Národného programu pre prijatie acquis communautaire patrí medzi krátkodobé priority v kapitole 24 – spolupráca v oblasti spravodlivosti a vnútorných vecí, časť boj proti organizovanému zločinu a terorizmu,
•	návrh zákona podľa Partnerstva pre vstup z roku 1999 je podľa bodu 3.1.- krátkodobou prioritou v oblasti spravodlivosti a vnútorných vecí, úlohy súvisiace s bojom proti organizovanému zločinu,
•	návrh zákona podľa Bielej knihy ( Príprava asociovaných krajín strednej a východnej Európy na integráciu do vnútorného trhu Európskej únie):  je prioritnou úlohou pre aproximáciu práva v sekcii 8 – životné prostredie, rádioaktívna kontaminácia potravín, ochrana pred žiarením, znečistenie ovzdušia prchavými organickými zlúčeninami,
•	návrh zákona podľa Screeningu 2001: 
                     je prioritnou úlohou pre aproximáciu práva v kapitole 24 – spravodlivosť     a vnútorné veci
•	návrh zákona nie je podľa uznesenia vlády SR č. 1203 z 19. 12. 2001 zahrnutý do schváleného Plánu legislatívnych úloh vlády SR na rok 2002

         b)    identifikácia  záväzkov  vyplývajúcich zo schválených negociačných pozícií      
v príslušnej kapitole, ktorá je predmetom návrhu právneho predpisu,
•	v negociačnej pozícii ku kapitole 24 – spravodlivosť a vnútorné veci Slovenská republika prevzala na seba záväzok akceptácie acquis a pripravenosti na jeho implementáciu v plnom rozsahu k referenčnému dátumu vstupu do EÚ k 1.1.2004

4.	Problematika návrhu právneho predpisu:

a)	je upravená v práve Európskych spoločenstiev.

	V primárnom práve je problematika návrhu zákona upravená v čl. 6 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva podpísaná dňa 25.3.1957 v znení Amsterdamskej zmluvy podpísanej dňa 2.10.1997 , ktorá nadobudla účinnosť dňom 1.5.1999, zverejnená v OJ C 340 z 10.11. 1997.

	V sekundárnom práve je problematika návrhu zákona upravená v čl. 6 Európskej dohody o pridružení uzatvorená medzi Európskymi spoločenstvami a ich členskými štátmi na strane jednej a Slovenskou republikou na strane druhej zo dňa 4.10. 1993, ktorá   nadobudla účinnosť dňom 1.2.1995 v znení neskorších predpisov.
 
c) je upravená v práve Európskej únie.

	V primárnom práve je problematika návrhu zákona upravená v čl. 6 Zmluvy o Európskej únii podpísanej dňa 7.2.1992 v znení Amsterdamskej zmluvy podpísanej dňa 2.10.1997, ktorá nadobudla účinnosť dňom 1.5.1999, zverejnenej v OJ C 340 z 10.11.1997.

	V sekundárnom práve je problematika návrhu zákona upravená v čl.7 a17   Charty základných práv európskej únie (2000/C 364/01).

	Úpravy v rámci Spoločenstva aj Únie vychádzajú z princípov rešpektovania súkromného a rodinného života, domova a komunikácie. Štátny orgán nemôže do výkonu tohto práva zasahovať okrem prípadov, keď je to v súlade so zákonom a nevyhnutné v demokratickej spoločnosti v záujme národnej bezpečnosti, verejnej bezpečnosti, predchádzania zločinnosti, ochrany zdravia , alebo na ochranu práv a slobôd iných. Každý koho práva a slobody boli porušené musia mať účinné právne prostriedky nápravy pred národným orgánom, aj keď sa porušenia dopustili osoby pri plnení úradných povinností.

5.	Stupeň zlučiteľnosti návrhu právneho predpisu s právom Európskych spoločenstiev a právom Európskej únie:

a) úplná

6.	Gestor (spolupracujúce rezorty):

	Vzhľadom na to, že  nebola transponovaná žiadna smernica, nie je možné určiť gestorstvo   v zmysle tzv. gestorstva smerníc, ktoré boli schválené uznesením vlády SR č. 962/2001 z 10. októbra 2001.

7.	Účasť expertov pri príprave návrhu právneho predpisu a ich stanovisko k zlučiteľnosti návrhu právneho predpisu s právom Európskych spoločenstiev a právom Európskej únie (špecifikácia úrovne a spôsobu expertnej účasti, napr. konzultácie a pod.):

		Pri príprave návrhu zákona sa nezúčastnili experti EÚ a z tohoto dôvodu nie je známe ani ich stanovisko k zlučiteľnosti návrhu právneho predpisu s právom ES/EÚ.

Osobitná časť

K § 1 
Ustanovuje sa predmet úpravy navrhovaného zákona. Navrhovaná úprava vymedzuje pôsobnosť subjektov, ktoré sa podieľajú na príprave na krízovú situáciu nevojenského charakteru  a  na jej riešení.

K § 2
Na účely jednotného výkladu ustanovenie obsahuje výklad niektorých pojmov, nevyhnutných pre správnu aplikáciu zákona. Pojem krízová situácia mimo času vojny a vojnového stavu sa vymedzuje ako obdobie, počas ktorého je možné po splnení podmienok v osobitných predpisoch vyhlásiť výnimočný stav, núdzový stav alebo mimoriadnu situáciu.  Ďalej sa vymedzuje pojem krízové riadenie ako súhrn činností orgánov krízového riadenia, ktoré sú zamerané jednak na získavanie informácií o možných bezpečnostných rizikách, ich analyzovanie a ich vyhodnocovanie a s tým súvisiace činnosti pri plánovaní, organizovaní, realizácii a kontrole pri príprave na krízové situácie a pri ich riešení. Orgány krízového riadenia si ako svoje výkonné orgány zriaďujú krízové štáby. Na účely tohto zákona sa vymedzuje aj pojem civilné núdzové plánovanie, ktoré v sebe zahŕňa činnosti zamerané napríklad na zber, analýzu a vyhodnotenie bezpečnostných rizík, na základe ktorých sa prijímajú opatrenia na riešenie krízových situácií nevojenského charakteru.

K § 3
Taxatívne sa vymenúvajú orgány krízového riadenia. Pôsobnosť a úlohy týchto orgánov sú rozvedené v ďalších ustanoveniach navrhovaného zákona.

K § 4
Vláde Slovenskej republiky ako orgánu krízového riadenia na najvyššom stupni riadenia sa pri príprave na krízové situácie a pri ich riešení zveruje riadenie a kontrola ostatných orgánov krízového riadenia. Rozhoduje tiež o použití účelovej rezervy finančných prostriedkov na riešenie konkrétnej krízovej situácie a odstraňovaní jej následkov. O vyžiadaní alebo poskytnutí humanitárnej pomoci rozhoduje vláda Slovenskej republiky na návrh Ministerstva vnútra Slovenskej republiky, pričom ostatné orgány krízového riadenia uplatňujú návrhy prostredníctvom Ministerstva vnútra Slovenskej republiky. 
Na koordináciu zložiek určených na riešenie krízovej situácie si vláda Slovenskej republiky zriaďuje ústredný krízový štáb. Okrem úloh pri riešení krízových situácií bude ústredný krízový štáb plniť aj úlohy súvisiace s poskytnutím pomoci do zahraničia pri vzniku obdobných situácií ako krízových situácií mimo územia Slovenskej republiky.

Vzhľadom na to, že ústredný krízový štáb pôsobí pri riešení nevojenských krízových situácií, navrhuje sa aby predsedom ústredného krízového štábu bol minister vnútra. Predpokladá sa, že členmi ústredného krízového štábu budú štátni tajomníci tých ministerstiev, ktorým do kompetencie patrí riešenie a podiel pri riešení krízových situácií rôzneho charakteru. Zároveň sa predpokladá, že členom by mal byť aj predstaviteľ Slovenského Červeného kríža. V prípade potreby minister vnútra by mal mať možnosť prizvať si aj ďalších odborníkov a špecialistov z iných orgánov a organizácií pri vypracovaní expertíz a návrhov na riešenie krízových situácií. Podrobnosti o zložení, úlohách a činnosti ústredného krízového štábu ustanoví vláda v štatúte. 

K § 5 
Ustanovujú sa spoločné úlohy ministerstiev a ústredných orgánov štátnej správy pri príprave na krízové situácie a pri ich riešení. Ich kompetencie, ktoré im vyplývajú z osobitných predpisov nie sú týmto zákonom dotknuté. 
V súlade s auditom krízového manažmentu sa ustanovuje, že ministerstvá a ústredné orgány štátnej správy si na plnenie úloh podľa tohto zákona zriaďujú osobitné útvary, ktoré sú priamo podriadené ministrovi, respektíve vedúcemu ústredného orgánu štátnej správy.  Podľa          § 5 odsek 5 zákona č. 575/2001 Z.z. o organizácii činností vlády a organizácii ústrednej štátnej správy útvary krízového riadenia vytvára minister organizačným poriadkom ministerstva. 

K § 6
Osobitné postavenie medzi orgánmi krízového riadenia má Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky, ktoré si na zabezpečenie činnosti ústredného krízového štábu zriaďuje krízové centrum pre krízové situácie. Medzi ďalšie úlohy Ministerstva vnútra Slovenskej republiky patrí koordinovanie činnosti orgánov krízového riadenia a podnikateľov a právnických osôb. Na účel zvyšovania pripravenosti ústredného krízového štábu a krízových štábov s výnimkou krízového štábu obce na plnenie úloh pri príprave na krízové situácie a pri ich riešení organizuje inštruktáže a školenia. Orgány krízového riadenia s výnimkou vlády Slovenskej republiky majú zákonom zverenú úlohu uskutočňovať civilné núdzové plánovanie, pričom jeho kontrolu vykonáva Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky.

K § 7
V oblasti menovej politiky a bankovníctva je orgánom krízového riadenia Národná banka Slovenska, ktorá  plní tie isté úlohy ako ministerstvá.
	
K § 8 a 9
Krajským úradom a okresným úradom sa pri príprave na krízové situácie a pri ich riešení ustanovujú pôsobnosti podľa navrhovaných ustanovení. Ich kompetencie, ktoré im vyplývajú z osobitných predpisov nie sú týmto zákonom dotknuté. Medzi ich základné úlohy patrí koordinácia činností orgánov krízového riadenia v rozsahu ich pôsobnosti a tiež koordinácia činností podnikateľov a právnických osôb  a na riešenie vzniknutej krízovej situácie vykonávajú opatrenia. Pri riešení krízovej situácie, ktorá presiahne územný obvod krajského úradu, plní aj úlohy ustanovené vládou a ústredným krízovým štábom, pričom okresný úrad plní aj úlohy ustanovené krajským úradom. Krajský úrad a okresný úrad pri príprave na krízové situácie a pri ich riešení uskutočňujú civilné núdzové plánovanie, pričom krajský úrad kontroluje jeho uskutočňovanie na okresných úradoch. Okresné úrady v rámci svojej pôsobnosti kontrolujú civilné núdzové plánovanie obcí. Na úrovni krajských úradov alebo okresných úradov pôsobí v súčasnej dobe niekoľko komisií, ktoré riešia rôzne mimoriadne udalosti. Tým, že na krajských úradoch a okresných úradoch bude vytvorený jeden krízový štáb, bude odstránená roztrieštenosť jednotlivých komisií, čím sa zabezpečí efektívne riešenie krízových situácií. V navrhovanej úprave sa zveruje iba krajskému úradu rozhodovať o náhrade výdavkov a náhrade škody podľa   § 8 ods. 1 písm. h). Pri príprave na krízové situácie a pri ich riešení môžu orgány miestnej štátnej správy spolupracovať s príslušnými orgánmi iných štátov.
Krajské úrady a okresné úrady si podobne ako ministerstvá a ostatné orgány štátnej správy zriaďujú na plnenie úloh podľa tohto zákona útvary krízového riadenia v súlade s § 11 odsek 3 písmeno c) a § 8 odsek 3 a 4 zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 222/1996 Z.z. o organizácii miestnej štátnej správy a o zmene a doplnení niektorých zákonov. 
Krajský úrad si podľa zákona č. 129/2002 Z.z. o integrovanom záchrannom systéme zriaďuje koordinačné stredisko integrovaného záchranného systému. Ustanovením odseku 2 sa poskytuje krízovému štábu krajského úradu súčinnosť s týmto koordinačným strediskom, najmä v oblasti využívania materiálno-technického zabezpečenia.
V súlade s ústavným zákonom o bezpečnosti štátu v čase vojny, vojnového stavu, výnimočného stavu a núdzového stavu sa ustanovuje, že v prípade vyhlásenia výnimočného stavu alebo núdzového stavu bude pôsobnosti, ktoré súvisia s riešením týchto krízových situácií zabezpečovať bezpečnostná rada kraja, resp. bezpečnostná rada okresu. 

K § 10
	Na prípravu na krízové situácie a na ich riešenie si obec zriaďuje krízový štáb, uskutočňuje civilné núdzové plánovanie a na riešenie konkrétnej krízovej situácie vykonáva opatrenia. Okrem už uvedených úloh plní obec aj úlohy uložené krajským úradom alebo okresným úradom, v prípade výnimočného stavu alebo núdzového stavu bezpečnostnou radou kraja, resp. bezpečnostnou radou okresu. Obec ďalej zhromažďuje údaje o počte a totožnosti osôb, ktoré sa v čase krízovej situácie nachádzajú na území obce, a tieto zoznamy odovzdávajú krízovému štábu okresného úradu.

K § 11
Finančné náklady súvisiace s  vykrytím nákladov na prípravu riešenia krízových situácií a na ich riešenie zabezpečuje štát z prostriedkov štátneho rozpočtu. Za týmto účelom sa subjektom krízového riadenia stanovuje postup na účelové zabezpečenie prostriedkov na riešenie krízových situácií a ich následkov. V súlade s ústavným zákonom o bezpečnosti štátu v čase vojny, vojnového stavu, výnimočného stavu a núdzového stavu sa ustanovuje, že obce budú pri plnení úloh financované formou štátnych dotácií. 

K § 12 
Podnikateľom a právnickým osobám sa ustanovuje povinnosť v súvislosti s civilným núdzovým plánovaním. Nesplnenie tejto povinnosti je sankcionované formou správneho deliktu v § 14. 

K § 13 
Spoľahlivý a odolný informačný systém je základným predpokladom funkčnosti krízového riadenia. Budovanie účelového systému len pre krízové riadenie by bolo neekonomické, preto sa ustanovuje riešenie s využitím existujúcich alebo v súčasnosti budovaných informačných systémov napríklad gov-net, informačný systém civilnej ochrany a tiež ostatné dátové alebo hlasové telekomunikačné prostriedky používané v bežnej prevádzke. Vlastnosti systému musia zabezpečiť čo možno najdlhšiu funkčnosť a to aj v sťažených podmienkach. 
V súvislosti s ústavným právom každého občana na informácie sa ustanovuje aj právo na informácie o pripravovaných opatreniach a postupoch pri riešení krízovej situácie dotýkajúcich sa ochrany života, zdravia a majetku.

K § 14
	Ustanovenie sankcionuje nesplnenie si povinnosti podnikateľov a právnických osôb podieľať sa na vyzvanie na núdzovom civilnom plánovaní. 

K § 15 
Osobitnými právnymi predpismi sú zriadené Ústredná povodňová komisia,  povodňová komisia krajského úradu a okresného úradu a na úseku veterinárnej starostlivosti  Ústredná protinákázová komisia a krajská a okresná protinákázová komisia, ktoré majú týmito predpismi vymedzené úlohy. Pri vzniku krízovej situácie  za účelom jednotného postupu sa stávajú tieto komisie súčasťou príslušných krízových štábov. Po skončení krízovej situácie ďalej plnia úlohy, ktoré sú im vymedzené osobitnými predpismi.

K § 16
	Navrhuje sa účinnosť dňom 1. septembra 2002.