Informácia o hodnotení predsedníctva Slovenskej republiky 
v Stredoeurópskej iniciatíve v roku 2005 

	Slovenská republika prebrala predsedníctvo v Stredoeurópskej iniciatíve (SEI) od Slovinska dňa 1. 1. 2005. Po SR, na základe rotačného princípu, k 1. 1. 2006 prevzalo predsedníctvo  Albánsko.

	SR sa snažila reálne zhodnotiť situáciu v SEI, možnosti a potreby zamerania tohto regionálneho zoskupenia s cieľom skvalitniť jeho prácu a zlepšiť postavenie SEI na medzinárodnej scéne. K prioritám predsedníctva SR v roku 2005 patrilo:

a)	nadviazať užšie vzťahy a spoluprácu s EÚ a inštitucionalizovať ju,
b)	zefektívniť prácu SEI a zamerať ju na vybrané oblasti spoločného záujmu členských krajín,
c)	rozvíjať spoluprácu a predovšetkým napomáhať členským krajinám SEI, krajinám deklarujúcim úmysel uchádzať sa v budúcnosti o členstvo v EÚ, v ich príprave na členstvo, vrátane odovzdávania skúseností,
d)	nadviazať a rozvíjať spoluprácu s ďalšími regionálnymi zoskupeniami a organizáciami.

Stručné hodnotenie plnenia priorít slovenského predsedníctva v SEI

	Hoci je SEI najstarším a najväčším regionálnym zoskupením v Európe, získava na rôznych úrovniach v členských krajinách, ale i na európskej scéne, rôzne hodnotenia. Súvisí to s často nízkou informovanosťou o možnostiach a formách spolupráce, ktoré SEI ponúka, o jej konkrétnych úspechoch, či o rozsahu pôsobnosti tohto regionálneho zoskupenia -  to zapríčiňuje aj jej nejasné miesto v systéme medzinárodných regionálnych zoskupení a inštitúcií (cca 1,7 mil. EUR na cca 80 projektov, spolupráca cca 80 univerzít členských krajín SEI na spoločných programoch, nehovoriac o prínose v príprave na členstvo krajín do EÚ).

	Pritom už samotné členstvo Moldavska, Ukrajiny, Bieloruska a krajín Západného Balkánu hovorí o perspektívnom význame vzájomnej spolupráce SEI s EÚ v prípade jej rozvoja. Dôležitým momentom v rozhodovaní SR o spolupráci SEI s EÚ bolo nielen rozšírenie počtu členských krajín EÚ v SEI v roku 2004 z 2 na 7, ale aj už konkrétna spolupráca prebiehajúca medzi nimi (SEI sa zúčastňuje na implementácii 7 projektov EÚ, ktorých celková hodnota je 7,5 mil. EUR). 

	Na základe úsilia SR ako predsedníckej krajiny SEI, Európska komisia (EK) určila pre kontakt so SEI  hlavného poradcu komisárky EK pre regionálnu spoluprácu, cieľom ktorého je zabezpečiť členskými krajinami požadovanú postupnú inštitucionalizáciu vzťahov medzi SEI a EÚ. 
	Na základe rozhodnutia politických riaditeľov SEI, je s rovnakým zámerom na Ministerstve zahraničných vecí SR vytvárané kontaktné miesto pre upevňovanie a koordináciu vzťahov medzi SEI a EÚ aj v čase, keď v rámci SEI budú predsedať nečlenské krajiny EÚ (2006 – Albánsko, 2007 – Bielorusko).

	Aktivity SEI boli v minulosti označované za  formálne a málo efektívne. Slovenské predsedníctvo sa preto jej prácu snažilo zamerať na oblasti a témy spoločného záujmu a organizovať ju tak, aby išlo o aktívnu výmenu názorov a skúseností členských krajín a v konečnej fáze o čo najkonkrétnejšie pozitívne výsledky. Išlo hlavne o oblasti boja proti organizovanému zločinu a nelegálnej migrácii, ochranu kultúrneho dedičstva, poľnohospodárstva a ďalšie. (Hlavné podujatia počas slovenského predsedníctva v SEI sú uvedené v prílohe č. 1).
	Takýto charakter malo i pravidelné stretnutie politických riaditeľov ministerstiev zahraničných vecí členských krajín SEI v Ríme, ktoré okrem iného hľadalo aj najvhodnejšie formy organizovania stretnutí na úrovni ministrov zahraničných vecí členských krajín SEI. 

	Slovenské predsedníctvo sa aktívne podieľalo na vytvorení nového mechanizmu výročných stretnutí predsedov 17 pracovných skupín SEI - Konferencie SEI, ktorá hodnotí minulé a vytyčuje úlohy na budúce obdobie. Novovzniknutý model umožňuje efektívnejšie a akčnejšie prepojenie jednotlivých pracovných orgánov SEI, pretože je viac priblížený Akčnému plánu zoskupenia.

	S cieľom vyššej účinnosti, ale i spropagovania práce SEI, slovenské predsedníctvo využívalo aj nové formy práce, založené na aktívnom angažovaní svojich diplomatických misií do práce SEI. Boli to napr.: pravidelné stretnutia stálych predstaviteľov členských krajín pri OSN v New Yorku, kontakty Stáleho zastúpenia SR pri EÚ v Bruseli s EK, kultúrne aktivity Zastupiteľského úradu SR v Ríme, atď.

	Cieľom slovenského predsedníctva bolo aj zvýšenie účinnosti práce s nečlenskými krajinami EÚ, ktoré sú zoskupené v SEI. Správne mierená činnosť týchto krajín v rámci SEI prispeje nielen k zlepšeniu práce SEI, ale napomôže aj zvýšiť efektivitu pri získavaní know-how od členských krajín EÚ. Členské krajiny SEI kladne prijali úsilie SR v tejto oblasti, čo sa odzrkadlilo aj v skutočnosti, že zástupcom generálneho riaditeľa SEI sa po odchode slovinského predstaviteľa stal Ukrajinec.            

	V oblasti spolupráce s členskými krajinami SEI deklarujúcimi úmysel uchádzať sa v budúcnosti o členstvo v EÚ má SEI bohaté skúsenosti a dosahuje aj pozitívne výsledky. Príprava na členstvo, ako aj odovzdávanie skúseností prebiehajú aktívne ako na bilaterálnej úrovni členských krajín, tak aj po línii SEI. Slovenské predsedníctvo sa zasadzovalo za plný rozvoj a aplikáciu Programu pre výmenu know-how (KEP) zameraného na transfer skúseností členských krajín EÚ nečlenským štátom, ktorý bol pre tento účel vytvorený v roku 2004.

	SEI sa pri hľadaní svojho miesta na medzinárodnej scéne nemôže orientovať len na EÚ. Je potrebné, aby nadviazala kontakty, spoluprácu a získavala skúsenosti aj z práce iných regionálnych zoskupení a organizácií. Tieto často pracujú efektívnejšie ako SEI a to nielen preto, že majú dlhodobú históriu (CBSS – Rada pre štáty Baltského mora) alebo užšiu členskú základňu (BSEC - Organizácia pre čiernomorskú ekonomickú spoluprácu), alebo je ich práca zameraná len na niektoré pre členské krajiny dôležité oblasti (napr. Proces podunajskej spolupráce).            
	Počas slovenského predsedníctva to boli predstavitelia SEI, ktorí začali prvé rozhovory s predstaviteľmi Organizácie pre čiernomorskú spoluprácu o skúsenostiach a možnostiach nadviazania a rozvoja spolupráce s EÚ. Aj Albánsko má záujem počas svojho predsedníctva v roku 2006 pokračovať v rozvoji spolupráce s ďalšími regionálnymi organizáciami a zoskupeniami.

	Napriek schválenému rozhodnutiu predsedov vlád členských krajín SEI o rotácii predsedníctva do roku 2012 v Portoroži zo dňa 26. 11. 2004, vo 4. štvrťroku 2005 vznikla v SEI otázka zaradenia či nezaradenia Bieloruska do vedúcej Troiky SEI. Slovenské predsedníctvo aktívne podporované Talianskom a Rakúskom potvrdilo pretrvávajúci záujem SEI odstraňovať a v budúcnosti zabraňovať vytváraniu deliacich čiar v Európe, ale predovšetkým v rámci SEI. Zoskupenie sa zhodlo v názore, že Bielorusko je rovnoprávnym členom SEI, a preto v súčasnosti nie je potrebné prijímať v tejto otázke radikálnejšie opatrenia s tým, že otázka bude prípadne otvorená po voľbách v Bielorusku v marci 2006. Platforma SEI umožňuje nepolitické pôsobenie Bieloruska v celej šírke aktivít, napr. v oblasti práce mládeže, kultúry rozvoja vedy, poľnohospodárstva a pod. 
      
	 Celkovo je možné konštatovať, že napriek rôznym názorom na SEI má toto zoskupenie veľký potenciál pre budúcnosť. Jeho využitie v mnohom závisí od aktivít členských krajín SEI, zameraných na nájdenie si vhodného miesta na európskej scéne. Potvrdzujú to aj skúsenosti slovenského predsedníctva v roku 2005. Aktivita SEI vzrástla oproti minulosti, čo bolo spôsobené nielen rozšírením EÚ v roku 2004 a snahou ďalších krajín SEI deklarujúcich úmysel uchádzať sa v budúcnosti o členstvo v EÚ o ich čo najskoršie začlenenie, ale aj uvedomením si potenciálu SEI. Ten, pri správnom využití a organizácii, sa môže stať prínosom pri riešení problémov v dôležitých oblastiach záujmu nielen SEI – napríklad bezpečnosť, napredovanie v oblasti vedecko-technickej a informačnej, rozvoj výskumnej základne, nehovoriac o oblasti obchodno-ekonomickej, ale aj EÚ.

		V budúcnosti SEI môže dôležitú úlohu zohrať aj členstvo Moldavska, Ukrajiny, Bieloruska a krajín západného Balkánu v tomto zoskupení, to znamená krajín prioritného záujmu EÚ, v ktorých má SR aj z pohľadu SEI nezanedbateľné pozície.