Analýza stavu práv a povinností vyplývajúcich z členstva Slovenskej republiky v EÚ s cieľom maximálneho využitia jeho potenciálu

Členstvom v EÚ sa SR prihlásila ku komplexu právnych záväzkov voči európskym inštitúciám, členským štátom, občanom a tretím krajinám. Súbor práv a povinnosti, ktorý je  vzhľadom na rozsah zmluvnej základne mimoriadne komplexný, vyplýva z primárneho a sekundárneho práva EÚ. Na jednej strane má SR prostredníctvom svojich zástupcov a nominantov právo zapájať sa do mechanizmu rozhodovacích procesov vo všetkých inštitúciách a orgánoch EÚ. Súčasne si SR musí plniť svoje predovšetkým finančné a legislatívne záväzky. Vzhľadom na charakter organizácie a z neho vyplývajúce úzke politické, ekonomické a právne prepojenie členských krajín EÚ je SR okrem právneho poriadku viazaná aj hodnotovým systémom spoločenstva, definovaným prístupovými kodanskými kritériami. 

Zhrnutie sa dotýka tých práv a povinností vyplývajúcich z členstva v EÚ, ktoré boli identifikované pre SR ako kľúčové.

1.  Stav využívania práv vyplývajúcich z členstva SR v EÚ

•	Právo byť personálne zastúpený v inštitúciách EÚ
SR ako členský štát, resp. slovenskí občania majú právo byť zastúpení v inštitúciách EÚ:
-	Európsky parlament (v súčasnosti má SR 14 zástupcov v Európskom parlamente, od roku 2009 sa tento počet v dôsledku prerozdelenia poslancov po vstupe Rumunska a Bulharska zníži na 13 poslancov),
-	Európska komisia (jeden zástupca z každého členského štátu, po nadobudnutí platnosti Lisabonskej zmluvy bude od 1. novembra 2014 platiť systém rovnej rotácie a počet členov Komisie bude zodpovedať dvom tretinám počtu členských štátov; podľa Zmluvy z Nice sa počet členov EK má znížiť na počet menší ako členských štátov), 
-	Rada EÚ (jeden zástupca z každého členského štátu na ministerskej úrovni splnomocnený zastupovať vládu svojho štátu), 
-	Dvor audítorov (jeden zástupca z každého členského štátu), 
-	Súdny dvor (jeden zástupca z každého členského štátu) a Súd prvého stupňa (aspoň jeden zástupca z každého členského štátu), 
-	Eurojust (jeden zástupca z každého členského štátu), 
-	Europol (jeden zástupca z každého členského štátu v správnej rade), 
-	Európska policajná akadémia (jeden zástupca z každého členského štátu v správnej rade),
-	Výbor regiónov a Európsky hospodársky a sociálny výbor (proporčné zastúpenie členov z regionálnej a miestnej samosprávy, resp. sociálnych partnerov, SR má v oboch inštitúciách po 9 svojich zástupcov), 
-	Európska centrálna banka (jeden zástupca z každého členského štátu v Generálnej rade ECB, po vstupe členského štátu do eurozóny jeden zástupca v Rade guvernérov ECB),
-	Európska investičná banka (jeden zástupca v Rade guvernérov a jeden v Rade riaditeľov).

V súčasnosti má SR obsadené všetky pozície. 

SR má právo vysielať do orgánov EÚ na obdobie 2 rokov národných expertov, ktorí sú zamestnancami štátnej správy. Jednotlivé ministerstvá sa preto snažia vytvárať čo najlepšie podmienky na prípravu národných expertov a stážistov na vyslanie do inštitúcií EÚ. V roku 2008 zo SR v inštitúciách pôsobí viac ako 30 národných expertov, 3 krátkodobí stážisti z ministerstiev a 16 strednodobí stážisti – absolventi vysokých škôl. 

SR má právo nominovať svojich zástupcov na zriaďované posty v oblasti vonkajších vzťahov. V súčasnosti pôsobí Miroslav Lajčák vo funkcii vysokého predstaviteľa medzinárodného spoločenstva pre Bosnu a Hercegovinu a zároveň osobitného predstaviteľa EÚ v Bosne a Hercegovine. Predtým pôsobil vo funkcii osobného predstaviteľa generálneho tajomníka Rady EÚ a vysokého predstaviteľa pre SZBP J. Solanu pre sprostredkovanie dialógu v Čiernej Hore. 

Od vstupu SR do EÚ majú občania SR právo uchádzať sa o zamestnanie v inštitúciách EÚ (Európska komisia, Generálny sekretariát Rady EÚ, Generálny sekretariát Európskeho parlamentu). Ku koncu júna 2008 počet slovenských občanov pôsobiacich v inštitúciách EÚ predstavoval asi 600 osôb. V rámci Európskej komisie pôsobí celkovo 281 občanov SR, z toho počet pracovníkov pracujúcich na zmluvu na dobu neurčitú prekročil číslo 200. Pri zachovaní súčasného trendu, by SR mala do roku 2010 dosiahnuť stanovenú kvótu 279 pracovníkov v trvalom pracovnom pomere. V súčasnosti nie je problematické obsadzovanie postov ako takých, ale obsadzovanie postov stredného a vyššieho manažmentu: vedúcich oddelení (Head of Unit) a riaditeľov. 

Odporúčanie:
SR sa naďalej bude zameriavať na podporu slovenských občanov pri obsadzovaní postov v európskych inštitúciách, predovšetkým pozícií stredného a vyššieho manažmentu. Osobitne sa chce zamerať na oblasti, ktoré sú pre SR prioritné, napr. energetika, sociálna problematika atď. 

•	Právo uchádzať sa o sídla novozriaďovaných inštitúcií EÚ
SR kandidovala na sídlo Európskeho inštitútu pre rodovú rovnosť (2006) a Európskeho inovačného a technologického inštitútu (2008). V roku 2007 získala spolu s Českou republikou právo hostiť zasadnutia Európskeho jadrového fóra (ENEF). Prvé zasadnutie sa uskutočnilo v Bratislave v novembri 2007.

Vláda SR dňa 15. októbra 2008 schválila Návrh kandidatúry pre umiestnenie sídla Agentúry pre spoluprácu regulačných orgánov v oblasti energetiky (ACER) v SR. Vytvorenie agentúry je navrhnuté v rámci 3. liberalizačného balíka pre vnútorný trh s energiou. Politické rozhodnutie členských krajín o sídle možno predpokladať v priebehu roka 2009, samotné zriadenie agentúry v roku 2010.

Odporúčanie:
SR sa bude aj naďalej uchádzať o novozriaďované agentúry a inštitúty EÚ a umiestnenie slovenských občanov v ich riadiacich orgánoch. 

Pripraviť adekvátne koncepčné a materiálne predpoklady pre umiestnenie niektorej z agentúr EÚ už v predstihu. Keďže v budúcnosti bude stále ťažšie presadzovať vytvorenie nových agentúr je nevyhnutné mať pripravený univerzálny koncept, ktorý bude doplnený o adekvátne priestorové, finančné a technické zázemie budúcej agentúry. Ten sa bude modifikovať v nadväznosti na konkrétne ponuky. Bolo by možné ho využiť aj v prípade umiestnenia niektorého pracoviska inej medzinárodnej organizácie v SR.

•	Právo zapájať sa do rozhodovacieho procesu EÚ 
Pracovníci a zástupcovia štátnych orgánov (ministerstvá a ostatné ústredné orgány štátnej správy SR) od najnižšej expertnej úrovne až po najvyššiu politickú úroveň sa zúčastňujú na rokovaniach výborov a pracovných skupín týkajúcich sa prípravy európskej legislatívy.

Na národnej úrovni rozdelenie kompetencií v záležitostiach EÚ upravuje tzv. kompetenčný zákon. ÚV SR koordinuje realizáciu, t. j. implementácie politík ES a EÚ na vnútroštátnej úrovni. MZV SR koordinuje zapojenie SR do rozhodovacieho procesu na úrovni EÚ a výstupy v oblasti európskych záležitostí vo vzťahu k inštitúciám EÚ.

NR SR je zapojená do procesu prípravy pozičných dokumentov SR k návrhom Európskej komisie i iniciatívnym návrhom členských štátov od počiatočného štádia. Zástupcovia NR SR sa môžu zúčastniť zasadnutí rezortných koordinačných skupín ministerstiev, ktoré boli zriadené na všetkých ÚOŠS. Pred zasadnutiami rady ministrov EÚ príslušní ministri informujú poslancov Výboru pre európske záležitosti (VEZ), prípadne Zahraničného výboru NR SR o pripravovaných témach. NR SR má právomoc schvaľovať návrhy stanovísk záväzné pre zástupcov SR v príslušnom orgáne ES a EÚ. Poslanci Európskeho parlamentu, ktorí boli zvolení na Slovensku, majú možnosť zúčastňovať sa na zasadnutiach VEZ. Zároveň spoločne s poslancami VEZ participujú na zasadnutiach Ministerskej rady vlády SR pre záležitosti EÚ.

Poznámka: V súvislosti s rozhodovaním v EÚ jednotlivé ministerstvá poukazujú na viaceré nedostatky. Problémom je  hlavne nedostatok kvalifikovaných pracovníkov. Žiadajú vytvoriť komplexný systém prípravy a vzdelávania expertov SR, ktorý by sa zameral najmä na jazykové znalosti a na vedomosti týkajúce sa fungovania inštitúcií EÚ. Požadujú vytvoriť motivačný a stabilizačný systém pre udržanie expertov v štátnej správe. Upozorňujú na to, že k zlepšeniu odbornej terminológie môže dôjsť iba v úzkej súvislosti s posilnením personálnych zdrojov na rezortoch, ktoré sa zaoberajú problematikou EÚ a lingvistikou. 
Podľa rezortov nemalú úlohu zohráva aj náročný schvaľovací proces zahraničných pracovných ciest a to, že priorita je daná tým cestám, ktoré prepláca EÚ, pred účasťou expertov na odborných pracovných skupinách, kde môže byť prínos SR zásadnejší.
Problémom sú tiež terminologicky nepresné preklady dokumentov a povinnosť prekladať všetky dokumenty. 
Ministerstvá poukazujú na potrebu zlepšenia komunikácie medzi rezortmi navzájom pri vypracovávaní stanovísk SR k jednotlivým legislatívnym a iným návrhom. Bude potrebné  zintenzívniť spoluprácu ústredných orgánov štátnej správy s mimovládnymi organizáciami, podnikateľskou sférou, odborovými zväzmi a združeniami pri príprave pozičných dokumentov k materiálom EÚ. Príslušné metodické materiály už boli v tomto duchu aktualizované.
Potrebný je odklon od reaktívneho k viac proaktívnemu prístupu pri presadzovaní slovenských priorít. Zadefinovaným prioritám venovať viac energie a hlbšie prepracovať taktiku presadenia slovenských stanovísk aj z pohľadu pozícií iných členov únie. 

Odporúčanie:
Prostredníctvom vytvorenia špecializovaných tímov na všetkých ÚOŠS zlepšiť kvalitu prekladov legislatívy EÚ hlavne poskytovaním odbornej terminológie prekladateľským útvarom inštitúcií EÚ. Zabezpečiť systém prípravy a vzdelávania expertov SR, ktorý by sa zameral najmä na skvalitnenie prekladov. 
Vzhľadom na ďalšie posilnenie kompetencií národných parlamentov a Európskeho parlamentu, ktoré vyplýva z návrhu Lisabonskej zmluvy zvážiť efektívnejšie zapojenie poslancov do práce na európskej legislatíve a rozhodovaní únie. Zároveň dobudovanie odborného zázemia NR SR.
Na politickej úrovni zvážiť zlúčenie kompetencií ministra zahraničných vecí a podpredsedu vlády v otázkach EÚ.

•	Z transponovanej európskej legislatívy pre SR vyplývajú určité práva. Jedným z takýchto práv je i Právo ochrany originálnych a tradičných slovenských produktov na trhu EÚ. 
Výsledkom realizácie tohto práva je schválenie a registrácia výrobkov Skalický trdelník (2007), Slovenská bryndza a Slovenská parenica (2008) ako chránených zemepisných označení v EÚ. Zároveň bolo dohodnuté používanie názvu Slovenský oštiepok a Oscypek pre označovanie chráneného označenia pôvodu a chráneného zemepisného označenia týchto mliečnych výrobkov. 

•	Právo podieľať sa na uzatváraní medzinárodných zmlúv
SR má právo podieľať sa na príprave textu zmlúv uzatváraných ES, ako aj EÚ. Zároveň môže presadzovať svoje pozície v Rade EÚ vo fáze vydávania oprávnenia Radou Komisii na začatie rokovaní s treťou stranou a  vo fáze vyslovenia súhlasu s uzavretím dohody. Pri niektorých typoch dohôd uzatváraných na úrovní ES má SR právomoc tieto dohody ratifikovať. Na úrovni EÚ existuje špecifické právo vyhlásenia, v zmysle ktorého môže zástupca SR v Rade vyhlásiť, že dohoda musí splniť požiadavky vnútroštátneho ústavnoprávneho postupu SR (po nadobudnutí platnosti Lisabonskej zmluvy takáto možnosť pre členské štáty existovať nebude).

Odporúčanie:
Je potrebné, aby sa hlavné aktivity príslušných orgánov SR, podieľajúcich sa na tvorbe pozícii k uzavretiu medzinárodných zmlúv, koncentrovali na úvodnú fázu tvorby textu týchto zmlúv.

•	Právo priamo ovplyvňovať podobu rozpočtu EÚ
SR môže prostredníctvom rokovaní o podobe viacročného finančného rámca ovplyvňovať smerovanie a samotnú podobu EÚ v strednodobom horizonte a prostredníctvom členstva v Rozpočtovom výbore Rady v krátkodobom horizonte. Prostredníctvom poslancov v Európskom parlamente môže ovplyvňovať schválenie rozpočtu EÚ na kalendárny rok.

Osobitnou prioritou nasledujúcich 3 predsedníctiev (jún 2009 – december 2010) bude prehodnotenie výdavkov EÚ a jej zdrojov podľa dohody z decembra 2005. Preskúmanie bude zohľadnené aj pri prípravných prácach týkajúcich sa viacročného finančného rámca na obdobie po roku 2013; bude odrazovým mostíkom pre rozhodnutia Európskej rady. Pre SR je dôležité zapojiť sa do diskusie a rozhodovania o budúcich prioritách a s nimi súvisiacich zmenách rozpočtu EÚ, ktoré by mali priniesť čo najväčší úžitok a pridanú hodnotu ako pre SR, tak pre EÚ ako celok. SR bude podporovať uskutočnenie zásadnejšej reformy rozpočtu EÚ až po roku 2013. Ak by sa zásadnejšia reforma politík EÚ uskutočnila už počas súčasného viacročného finančného rámca, možno predpokladať, že by vyústila do redukcie prostriedkov pre Spoločnú poľnohospodársku politiku (SPP) a politiku súdržnosti. Pre SR rozhodujúcu časť príjmov z rozpočtu EÚ zabezpečujú práve politika súdržnosti a SPP (v roku 2006 tvorili tieto dve politiky 78,6% celkových platieb z rozpočtu EÚ pre SR a v roku 2007 to bolo viac ako 80% z celkových príjmov SR z rozpočtu EÚ). 

Odporúčanie:
SR bude monitorovať oblasti, politiky a nástroje s čo najväčšou pridanou hodnotou pre SR a tie podporovať pri nadchádzajúcej revízii rozpočtu.

Prostredníctvom slovenských poslancov EP a ich členstvom v parlamentných kluboch sa budeme snažiť ovplyvniť podobu každoročného rozpočtu EÚ, schvaľovaného v EP. 

•	Právo predsedať rokovaniam Rady EÚ
V 2. polroku 2016 bude SR predsedať EÚ. Po nadobudnutí platnosti Lisabonskej zmluvy to bude kolektívne predsedníctvo od januára 2016 do júna 2017 spolu s Holandskom a Maltou. V horizonte 5 až 7 rokov bude pre štátnu správu náročnou úlohou príprava na toto predsedníctvo. Predsedníctvo SR v EÚ je zároveň jedinečnou príležitosťou prezentácie krajiny, jej kultúry, tradícií a spoločnosti.

Odporúčanie:
Pripraviť koncepciu podoby predsedníctva SR v EÚ. Po ukončení českého predsedníctva EÚ v 1. polroku 2009 hlbšie analyzovať priebeh a na základe skúsenosti ČR začať prípravu na slovenské predsedníctvo. Vzhľadom na legislatívnu, kultúrnu a jazykovú proximitu, geografickú blízkosť a čerstvé skúsenosti českých kolegov by diskusia mohla začať paralelne na rôznych úrovniach. Využiť aktuálne a konkrétne skúsenosti by bolo potrebné ešte v čase najvyššieho stavu inštitucionálnej pamäte k danej problematike v ČR. Potrebné bude zintenzívnenie spolupráce s budúcimi predsedajúcimi partnermi Holandskom a Maltou.

•	Právo klásť Rade akékoľvek otázky týkajúce sa Spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky a predkladať jej návrhy

•	Právo predkladať Rade návrhy na zmeny zmlúv, na základe ktorých je založená únia
SR bola v rokoch 2002-2003 ešte ako pristupujúca krajina plne zapojená do práce Európskeho konventu. Výsledná európska ústavná zmluva bola pretavená do Lisabonskej zmluvy, na ktorej príprave sa SR aktívne podieľa už ako členská krajina únie.  

•	Právo nadviazať posilnenú spoluprácu s ostatnými členskými štátmi v jednej z oblastí uvedenej v Zmluve o založení Európskeho spoločenstva
Podľa platnej Zmluvy z Nice posilnenú spoluprácu môže iniciovať 8 členských krajín, podľa predloženej Lisabonskej zmluvy 9. 

Odporúčanie:
SR uprednostňuje integráciu všetkých členských štátov. Pre ňu je neprijateľná koncepcia viacrýchlostnej Európy, nakoľko oslabuje vplyv EÚ vo svete, z ktorého profitujú najmä malé a stredné členské krajiny. Pokiaľ však posilnenej spolupráci nie je možné zabrániť SR uprednostňuje účasť na nej, aby mohla od prvopočiatku ovplyvňovať jej smerovanie a vyhla sa neskoršiemu namáhavému dobiehaniu už rozbehnutej spolupráce.

•	Právo využívať a čerpať finančné prostriedky z fondov EÚ
Vstupom do EÚ môže SR čerpať finančné prostriedky z fondov EÚ. Od 1. januára 2007 platí nové 7-ročné programové obdobie. V rámci neho bude mať SR len z nástrojov regionálnej politiky, spoločnej poľnohospodárskej politiky a politiky rybolovu k dispozícii viac ako 13,5 mld. eúr. Najväčší podiel na tomto balíku majú štrukturálne fondy (Európsky fond pre regionálny rozvoj a Európsky sociálny fond) a Kohézny fond, ktorý je určený len pre tie členské štáty, ktorých HDP na obyvateľa je nižší ako 90 % priemeru EÚ.

Slovensko ako členská krajina EÚ sa zúčastňuje aj ďalšej série tzv. komunitárnych programov. V nich sa nachádzajú rovnako významné finančné zdroje, ktoré je možné využiť pre mobilitu študentov, celoživotné vzdelávanie, inovácie, kultúru, médiá, daňovú politiku, rast konkurencieschopnosti a ďalšie oblasti. 

Stav čerpania finančných prostriedkov zo štrukturálnych fondov: 

Rok 2008 je v rámci pravidla n+2 posledným rokom čerpania štrukturálnych fondov z predchádzajúceho skráteného programového obdobia 2004-2006. K 5. septembru 2008 sa vyčerpalo 80,18% celkových finančných prostriedkov (1,05 mld. v stálych cenách 1999). Predpokladá sa úspešné naplnenie cieľov celého programového obdobia. 
Čerpanie finančných prostriedkov pri projektoch ISPA/KF predstavuje k 31. augustu 2008 86,96 % a pri projektoch KF 53,13 %. 

V záujme lepšieho a efektívnejšieho čerpania prostriedkov zo štrukturálnych fondov zaviedlo MVRR SR v roku 2008 tzv. inštitút klarifikácie (v prípade zistenia formálnych nedostatkov žiadateľ dostal možnosť odstrániť tieto nedostatky do 7 dní). Takúto možnosť žiadatelia v rokoch 2004-2006 nemali. Viac ako 90% žiadostí z prvého hodnotiaceho kola tak splnilo požadované formálne kritéria a postupuje do ďalšieho odborného hodnotenia. V predchádzajúcom programovom období to bola menej ako polovica predložených žiadostí.   

SR môže využívať tiež pomoc určenú na diverzifikáciu v regiónoch ovplyvnených reštrukturalizáciou cukrovarníckeho priemyslu. 

•	Právo účasti na aktivitách civilného a vojenského krízového manažmentu EÚ
SR má právo zúčastňovať sa na operáciách a misiách civilného krízového manažmentu a vojenského krízového manažmentu EÚ. Experti SR pôsobili od roku 2004 v misiách civilného a vojenského krízového manažmentu: v Bosne a Hercegovine, v Kosove, na hranici Moldavska a Ukrajiny, v Macedónsku, v Jordánsku a v Sudáne. Od januára 2009 budú pôsobiť aj Gruzínsku.

Poznámka: SR sa darí postupne zvyšovať počty expertov vysielaných do misií. Zároveň sa zvyšuje aj odborná kvalita vysielaných expertov. Hoci vo všeobecnosti možno konštatovať  pokrok v budovaní kapacít SR , celkové zapojenie SR do misií európskej bezpečnostnej a obrannej politiky výsledky dosiaľ nedosahuje želateľný rozsah. 

Odporúčanie: 
V záujme lepšieho zapájania sa do misií civilného krízového manažmentu je potrebné doriešiť najmä otázku financovania účasti SR v týchto misiách, ktorá je v mnohých prípadoch ťažiskovým problémom. SR nedisponuje vyškolenými expertmi na justíciu a prokuratúru, preto z týchto oblastí dosiaľ nevyslala expertov do misií EÚ (relevantné rezorty - MS SR a Generálna prokuratúra - dosiaľ z rozpočtových a legislatívnych dôvodov nepripravili vyslanie svojich odborníkov). Vzhľadom na to, že SR podporuje aktivizáciu EÚ v medzinárodnom krízovom manažmente, je potrebné vytvoriť podmienky na vyslanie aspoň malého počtu expertov pre oblasť právneho štátu do niektorej z misií.

SR by mala pokračovať v úsilí o presadenie nominácií na vyššie pozície velenia misií EÚ predovšetkým v oblasti polície.

2.  Stav plnenia povinností vyplývajúcich z členstva SR v EÚ

Medzi základné povinnosti členských štátov EU patrí povinnosť tzv. lojality, niekedy nazývaná aj ako zásada solidarity, ktorá je vyjadrená v čl. 10 zmluvy ZES. Povinnosť prijať všetky opatrenia na zabezpečenie splnenia povinností vyplývajúcich zo zmluvy možno, rozdeliť na tri čiastkové povinnosti: 
- povinnosť prijať všetky potrebné opatrenia na efektívnu aplikáciu komunitárneho práva (zaväzuje legislatívne, výkonné a súdne orgány členských štátov);

- povinnosť zabezpečiť ochranu práv vyplývajúcich z primárneho a sekundárneho komunitárneho práva (povinnosť adresovaná výlučne súdom členských štátov, čím je daný aj hlavný prostriedok jej plnenia, t. j. rozhodovanie v jednotlivých veciach súdmi členských štátov. Za určitých okolností sa táto povinnosť môže vzťahovať aj na zákonodarnú moc, ktorá je povinná zabezpečiť takú organizáciu súdnictva a procesné predpisy, aké umožnia splnenie tejto povinnosti);

- povinnosť členských štátov konať v prípade nečinnosti príslušného orgánu Európskeho spoločenstva.

Členským štátom z členstva v EÚ vyplývajú okrem pozitívnych aj negatívne záväzky. Majú sa zdržať akéhokoľvek konania, ktoré by mohlo ohroziť dosiahnutie cieľov vytýčených v zmluve. Tato povinnosť v sebe nesie: povinnosť zdržať sa takých opatrení, ktoré by mohli ohroziť účinnosť komunitárneho práva a povinnosť zdržať sa opatrení, ktoré by mohli ohroziť vnútorné fungovanie inštitúcií EÚ.

•	Povinnosť v plnej miere transponovať európsku legislatívu do svojich právnych predpisov a následne ju správne aplikovať. 
Na základe transpozičného deficitu (0,6%), je SR na prvom mieste čo sa týka plnenia si povinnosti transponovať smernice do svojho vnútroštátneho právneho poriadku. V prípade nesplnenia si tejto povinnosti Európska komisia začne proti členskému štátu konanie pre porušenie Zmluvy o ES podľa čl. 226. V tejto súvislosti ministerstvá poukazujú na to, že samotný legislatívny proces a postup tvorby, prijímania a schvaľovania právnych predpisov spojených s transpozíciou právnych aktov EÚ do nášho národného práva môže spôsobiť nedodržanie transpozičných termínov z čoho Európska komisia okamžite vyvodzuje dôsledky v podobe upozornení a následne sankcií. Malo by sa preto pristúpiť k zjednodušeniu tohto procesu, resp. k jeho urýchleniu. 

V súčasnosti ostáva stále otvorených 42 prípadov (doteraz bolo otvorených cca 270 prípadov). V troch prípadoch došlo k podaniu na Európsky súdny dvor pre porušenie čl. 226 zmluvy, v dvoch prípadoch bolo dokonca vydané rozhodnutie a v jednom EK stiahla žalobu. V jednom prípade SR už prijala opatrenia požadované Komisiou a je zaviazaná zaplatiť len súdne trovy. V ďalšom prípade EK zatiaľ len rozhodla o podaní žaloby. 
SR podala 2 žaloby na EK, z ktorých jednu už stiahla. 

Podmienkou efektívnej a úspešnej obhajoby záujmov SR je jednak koordinovaná príprava stanovísk rezortov k formálnym oznámeniam EK (teda v predsúdnej fáze) a jednak obojstranná aktívna spolupráca zástupcu SR pred súdmi Európskeho spoločenstva a jeho kancelárie so zástupcami jednotlivých rezortov a nezávislých regulačných orgánov. Osobitne spolupráca a súčinnosť v predsúdnej fáze nie je optimálna. Je preto potrebné, aby rezorty venovali adekvátnu pozornosť príprave svojich stanovísk k formálnym oznámeniam aby zbytočne nedochádzalo k predlžovaniu samotného konania. 

Odporúčanie:
Zvýšenú pozornosť venovať dôslednosti preberania acquis do nášho právneho systému ako aj príprave stanovísk k prípadným formálnym oznámeniam EK. 

•	Povinnosti súvisiace s fungovaním vnútorného trhu Európskeho spoločenstva ako základného ekonomického pilieru spolupráce členských krajín EÚ 
Vnútorný trh tvoria 4 slobody: slobodný pohyb tovaru, služieb, kapitálu a osôb. SR, resp. jeho občania majú napriek takmer 5 ročnému členstvu v EÚ v niektorých oblastiach obmedzený prístup na vnútorný trh. Je to spôsobené odsúhlasenými prechodnými obdobiami. V oblasti slobodného pohybu osôb a služieb slovenskí občania naďalej nemajú slobodný prístup na trh práce v Nemecku, Rakúsku, Dánsku a Belgicku. V oblasti slobodného pohybu kapitálu v SR naďalej platí 7 ročné prechodné obdobie na kúpu poľnohospodárskej pôdy a lesov pre občanov ostatných členských krajín EÚ. V oblasti dopravy zostáva v platnosti prechodné obdobie na vnútroštátnu kabotáž. Liberalizovaná bola len s niektorými členskými krajinami.

•	Povinnosť SR v súlade s prístupovou zmluvou plniť povinnosti vyplývajúce z dohodnutých prechodných období. 
Nesplnenie úloh týkajúcich sa harmonizácie legislatívy členského štátu s legislatívou EÚ je predmetom konania zo strany Európskej komisie voči členskému štátu pre porušenie zmluvy. Preto pri vstupe SR žiadala a získala viaceré prechodné obdobia na splnenie legislatívy. V oblasti životného prostredia si vysoké finančné nároky vyžiada postupné a záväzné dobudovanie kanalizácie a čističiek odpadových vôd do roku 2010 a 2015. Ďalšie prechodné obdobia platia v oblasti odpadového hospodárstva. V poľnohospodárstve priame platby pre poľnohospodárov každoročne rastú podľa stanoveného harmonogramu až do výšky 100% v roku 2013. 
Už v predstupovom období sa SR zaviazala postupne odstaviť 2 bloky JE Jaslovské Bohunice. Následne sa tento záväzok stal súčasťou prístupovej zmluvy. V súlade so záväzkom je potrebné do konca roka 2008 odstaviť zostávajúci druhý blok JE. SR sa týmto krokom stane krajinou závislou na dovoze elektriny zo zahraničia. EÚ vyčlenila 624 miliónov eúr na odstavenie bloku V1.

Odporúčanie:
Naďalej monitorovať plnenie prechodných období. Osobitne v oblastiach, ktoré si vyžadujú značné finančné náklady, rozložené na dlhšie časové obdobie. V odôvodnených prípadoch upraviť návrh štátneho rozpočtu, alebo urýchliť legislatívny proces z dôvodu splnenia záväzku.

•	Povinnosť ukončiť resp. zmeniť niektoré exitujúce zmluvné vzťahy tak, aby vyhovovali záväzkom členstva SR v EÚ.
Ide predovšetkým o dohody o voľnom obchode s tretími krajinami vrátane Stredoeurópskej dohody o voľnom obchode. V tejto súvislosti MF SR z 20 bilaterálnych investičných dohôd uzavretých s tretími krajinami 9 modifikovalo formou dodatkov alebo nahradilo novými zmluvami. Treba si uvedomiť, že modifikácia medzinárodných zmlúv je proces veľmi zdĺhavý. SR začala aspoň rokovania o modifikácii s väčšinou štátov, ktorých sa to týka.

•	Povinnosť prispievať do rozpočtu EÚ
SR má povinnosť finančne prispievať do rozpočtu EÚ formou tzv. vlastných zdrojov ES. MF SR zabezpečuje prevod týchto vlastných zdrojov ES (zdroje z DPH a HNP a korekcia Veľkej Británie) na účet MF SR v mene Európskej komisie a realizuje prevod finančných prostriedkov z tohto účtu na základe platobných príkazov Európskej komisie, pričom taktiež zabezpečuje prevod finančných prostriedkov pre Výskumný fond pre uhlie a oceľ a Európsky rozvojový fond. V súčasnosti príspevok SR tvorí viac ako 16 mld. Sk, čo je cca. 0,5 % rozpočtu EÚ a od vstupu do EÚ kontinuálne rastie. 

Odporúčanie:
V rámci renegociácie súčasného finančného rámca, resp. rokovaní o finančnej perspektíve EÚ na ďalšie obdobie presadzovať sprehľadnenie a zjednodušenie tvorby vlastných zdrojov vrátane odstránenia  všetkých korekčných mechanizmov.

•	Povinnosť pred prijatím eura pravidelne k 1. decembru vypracovať, resp. aktualizovať dokument Konvergenčný program (kompetencia MF SR), ktorý následne predloží Európskej komisii a Rade na posúdenie. Aktualizovaný konvergenčný program Slovenska na roky 2007-2010 schválila vláda SR 21. 11. 2007. Po vstupe SR do eurozóny 1. januára 2009 bude SR vypracovávať tzv. Program stability.

•	Povinnosť prijať euro
Slovensko sa zaviazalo prijať euro podpisom Prístupovej zmluvy s EÚ 16. apríla 2003 v Aténach. Zmluvný záväzok nedefinoval žiadny časový  limit, avšak krajina musí vstúpiť do Európskej menovej únie, keď splní všetky stanovené podmienky (maastrichtské kritériá). V súlade s rozhodnutím Rady EÚ Slovensko ako prvá krajina Vyšehradskej skupiny a po Slovinsku druhá krajina stredovýchodnej Európy od 1. januára 2009 zavedie euro. Cieľový dátum, ktorý vláda schválila v roku 2003 sa podarilo dodržať, pričom maastrichtské kritériá sa darilo napĺňať postupne a trvalo udržateľne. Vyžiadalo si to nevyhnutné opatrenia zo strany vlády a NBS, predovšetkým v oblasti inflácie a rozpočtového deficitu.

•	Povinnosť dodržiavať ustanovenia Paktu stability a rastu
Podľa Paktu stability a rastu musia členské štáty udržiavať svoj deficit verejných financií pod hranicou 3% HDP a svoj verejný dlh pod úrovňou 60% HDP. Pakt zaväzuje všetky zúčastnené strany k urýchlenej implementácii procedúry nadmerného deficitu (excessive deficit procedure - EDP) v prípade, že niektorá z nich poruší jeho ustanovenia. Členské štáty sú povinné včas oznámiť výšku svojich dlhov Komisii, ktorá túto informáciu odovzdá Rade EcoFin a Výboru pre monetárne záležitosti. 

Ak krajina vážne poruší protokol, Komisia môže odporučiť Rade, aby proti nemu začala konanie. EDP chráni členské štáty pred konaním v prípade, že ich deficit je „dôsledkom mimoriadnej udalosti mimo kontroly príslušného členského štátu, a ktorá závažným spôsobom postihuje finančnú situáciu celej vlády“.

Vláda SR musí operatívne reagovať na aktuálny vývoj situácie v EÚ a v medzinárodnom prostredí a tomu prispôsobiť svoje priority. Príkladom je súčasná svetová finančná kríza a jej dôsledky v bankovom sektore a hospodárstve EÚ a na Slovensku.  

Odporúčanie:
Po vstupe do eurozóny pokračovať v nastavených opatreniach, aby SR naďalej plnila maastrichtské kritériá, predovšetkým úroveň inflácie a rozpočtového deficitu.

•	Práva a povinnosti Národnej banky Slovenska vyplývajúce z plnej účasti v Európskom systéme centrálnych bánk (ESCB)
Úlohy, vyplývajúce z čl. 105 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva, bude NBS plniť v plnom rozsahu až po zrušení výnimky podľa čl. 122 Zmluvy o Európskej únii a Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva od 1. januára 2009. Ide o nasledovné úlohy: udržiavať cenovú stabilitu, podporovať všeobecné hospodárske politiky Spoločenstva, definovať a uskutočňovať menovú politiku, riadiť devízové operácie, udržiavať a spravovať oficiálne devízové rezervy členských štátov, podporovať plynulé fungovanie platobných systémov, konzultovať návrhy právnych aktov spadajúcich do kompetencie Európskej centrálnej banky, prispievať k uskutočňovaniu politík týkajúcich sa výkonu dohľadu nad úverovými inštitúciami a stability finančného systému. 

•	Povinnosť prijať Schengenské acquis 
Ustanovenia Schengenského acquis sú záväzné pre SR odo dňa pristúpenia. Podľa prístupovej dohody, bola SR povinná stať sa súčasťou schengenského priestoru. SR má záujem o čo najširšiu spoluprácu s krajinami v schengenskom priestore, preto príprava na vstup do neho bola prioritou vlády SR. 

Schengenské acquis bolo rozdelené do dvoch kategórií. Prvá kategória obsahovala opatrenia, ktoré sa mali aplikovať odo dňa vstupu SR do EÚ. Sú nimi pravidlá o kontrolách na vonkajších hraniciach Európskej únie, spoločná politika vo vzťahu k tretím krajinám v súvislosti s udeľovaním víz (nie však Schengenských víz), policajná a colná spolupráca, boj proti nelegálnej imigrácii atď. Pre tieto opatrenia neexistovali žiadne prechodné obdobia. Druhá kategória Schengenského acquis obsahuje ustanovenia, ktoré umožňujú zrušenie kontrol na vnútorných hraniciach schengenského priestoru, vydávanie schengenských víz a používanie Schengenského informačného systému. Schengenský informačný systém začala SR používať od 1. septembra 2007. Celé Schengenské acquis sa v SR uplatňuje od 21. decembra 2007, keď boli zrušené kontroly na vnútorných hraniciach a SR sa stala súčasťou schengenského priestoru. Kontroly na vnútorných hraniciach na letiskách boli zrušené 30. marca 2008.

•	Povinnosť vytvoriť a udržiavať núdzové zásoby ropy a ropných produktov 
SR sa zaviazala v prechodnom období do roku 2008 vytvoriť núdzové zásoby zodpovedajúce 90 dňom priemernej dennej spotreby SR. Správa štátnych hmotných rezerv, ktorá komplexne zodpovedá za činnosť spojenú s tvorbou a udržiavaním núdzových zásob a riešením stavu ropnej núdze, si túto povinnosť priebežne plní.  

Odporúčanie: 
V podmienkach Správy rezerv pretrvávajú problémy vo finančnom zabezpečení budovania týchto núdzových zásob. V prípade, že by Správa rezerv nemohla zabezpečiť požadovaný trvalý stav núdzových zásob na 90 dní (napríklad aj z hore uvedeného dôvodu nedostatočných finančných prostriedkov), mohlo by prísť k porušeniu zákona NR SR č. 170/2001 Z.z., ako aj smerníc EÚ. Ďalším problémom je nedostatok vhodných skladovacích kapacít, ktoré sa snaží SR riešiť aj pomocou dohody s inými štátmi o možnosti skladovať núdzové zásoby na ich území.  

•	Povinnosť komunikovať témy EÚ slovenským občanom
SR sa vstupom do EÚ zaviazala komunikovať slovenskému občanovi európske témy. Za túto úlohu je v slovenskej vláde zodpovedný podpredseda vlády SR pre vedomostnú spoločnosť, európske záležitosti, ľudské práva a menšiny. V spolupráci so Zastúpením Európskej komisie na Slovensku a Informačnou kanceláriou Európskeho parlamentu na Slovensku pripravuje rôzne podujatia, informačný materiál a projekty s tematikou Európskej únie. V spolupráci s mimovládnymi organizáciami bol v roku 2001 vytvorený Národný konvent o EÚ, ktorého úlohou je prostredníctvom tematických pracovných skupín diskutovať o európskych témach a analyzovať dopady na SR. Úrad vlády SR ako aj Európska komisia a Európsky parlament zriadili v Bratislave svoje informačné centrá, ktoré v regiónoch dopĺňa sieť EuropeDirect.

Odporúčanie: 
V spolupráci s MZV SR zintenzívniť informovanie o budúcoročných voľbách do Európskeho parlamentu. 

Vzhľadom na to, že problematika Európskej únie čoraz viac zasahuje do života občanov a krajiny, odporúčame širšie zakomponovať túto tému do školských osnov. Žiaci a študenti budú najviac ovplyvnení fungovaním EÚ a sú vhodným multiplikačným potenciálom na šírenie aktuálnych informácií o právach a povinnostiach slovenských občanov, vyplývajúcich z členstva SR v EÚ.

3. Záver

EÚ ako supranacionálne združenie štátov tvorí komplexný systém formálnych a neformálnych vzťahov. Zo zakladajúcich zmlúv sa odvíja európska legislatíva. Jej transponovanie do národnej legislatívy posúva dopady zo štátnej úrovne priamo na občanov. Výkladom a kontrolou dodržiavania legislatívy sú poverené predovšetkým európske inštitúcie, osobitne Európska komisia a Európsky súdny dvor. Právne normy dopĺňajú procedurálne pravidlá, často krát nepísané a vyplývajúce z viac ako 50 ročného fungovania organizácie. Okrem tých v únii platia hodnoty, založené na vývoji fungovania demokratickej Európy. 

SR sa v roku 2004 ocitla v centre týchto zložitých formálnych a neformálnych pravidiel a vzťahov. Ešte pred vstupom musela inkorporovať právny systém EÚ. Napriek dlhoročnej predvstupovej príprave zostalo niekoľko oblastí, ktoré si vyžiadali dlhšie obdobie adaptácie. To je však potrebné dodržať. Na druhej strane vstup do eurozóny, Schengenského priestoru, alebo liberalizácia pracovného trhu boli len reakciou na určité obavy pred príliš rýchlym otváraním sa únie voči novým členským krajinám.

Napriek namáhavej príprave a len postupnému vnikaniu Slovenska do únie, SR úspešne zvládla prvé roky. Enormná snaha slovenskej vlády priniesla zrušenie vnútorných hraníc Slovenska s ostatnými krajinami únie ako aj pripravované zavedenie spoločnej meny euro.

Pri personálnom a inštitucionálnom obsadzovaní pozícii v EÚ napredovanie nebolo také rýchle. Napriek postupnému obsadzovaniu kvóty vyhradenej pre slovenských občanov v inštitúciách, čísla najmä pre stredný a vyšší manažment sa zatiaľ nepodarilo naplniť. Snaha o získanie sídla niektorej z európskych inštitúcií zatiaľ viedla k zriadeniu Európskeho jadrového fóra v SR a ČR, čo môže byť významným krokom či testom ako v budúcnosti pritiahnuť niektorú inštitúciu na Slovensko. 

Pokiaľ chce SR zvýšiť svoj vplyv v európskych inštitúciách je nevyhnutné začať s adaptáciou na pravidlá únie už na Slovensku. Predovšetkým v oblasti legislatívy, ľudských zdrojov a konceptu prípravy stanovísk. V oblasti legislatívy je nevyhnutné spružniť a zefektívniť legislatívne pravidlá pri transpozícii európskej legislatívy. Záujmom by mal byť odklon od niekedy až mechanického prepisovania acquis do slovenského práva, k jeho organickému inkorporovaniu, prispôsobenému na slovenské podmienky. K tomu je nevyhnutné neustále zlepšovať prípravu expertov, ich jazykovú a odbornú prípravu, efektívne prideľovanie úloh.

Príležitosťou pre SR bude budúcoročné české predsedníctvo v Rade EÚ. Otvára priestor na získanie cenných a v takej šírke bezprecedentných skúsenosti z fungovania únie z pohľadu členského štátu. Aj keď slovenské predsedníctvo je naplánované až na rok 2016, české skúsenosti sa pre slovenskú administratívu môžu stať kritickou masou vedomostí a skúsenosti o skutočnom fungovaní EÚ. Vzhľadom na spoločnú históriu a stále existujúce prepojenia na všetkých úrovniach štátnej administratívy by mohol byť prílev relevantných informácií veľmi cenný a posunul by SR o výrazný krok vpred.

SR vzhľadom na nižšiu úroveň HDP už od vstupu do EÚ získava značné prostriedky zo štrukturálnych fondov. Postupne sa percento úspešnosti čerpania zvyšuje. Vzhľadom na vysoký hospodársky rast v SR a pripravované rozširovanie EÚ sa dá očakávať, že v ďalšom programovom období po roku 2013 sa pre SR zníži objem prostriedkov z fondov. O to dôležitejšie je efektívne využitie prostriedkov a dosiahnutie vysokého percenta čerpania.

Historicky prvé na Slovensku uskutočnené voľby do Európskeho parlamentu v roku 2004 zaznamenali veľmi nízku volebnú účasť. Potenciál účasti SR na rozhodovaní EP je závislá aj od legitimity poslancov, ktorí ju zastupujú. Snaha o zvýšenie volebnej účasti v roku 2009 prostredníctvom informačnej kampane by pre vládu SR bola len jednou čiastkovou úlohou v komplexe záväzku komunikovať európske témy občanovi. Len dobre informovaný a pripravený občan môže aktívne vstupovať do rozhodovania EÚ a len taký môže naplno využiť výhody, ktoré členstvo našej krajine prináša.