Hodnotiaca správa a návrh opatrení pre implementáciu klimaticko-energetického balíčka v podmienkach Slovenskej republiky

Obsah materiálu

Úvod ...................................................................................................................................	2
Použité skratky ..................................................................................................................	4

1 Základný legislatívny rámec EÚ pre klimaticko-energetický balíček.......................	6
1.1 Charakteristika dosiahnutého kompromisu KEB ......................................................	6
1.2 Prehľad základných legislatívnych noriem ................................................................	9

2 Redukčné ciele KEB v oblasti znižovania emisií skleníkových plynov a návrh 
opatrení na ich plnenie v podmienkach SR..................................................................	10 
2.1 Východiskový stav pre plnenie cieľov v oblasti znižovania emisií skleníkových plynov.........................................................................................................................	10
2.2 Sektor bývania, domácností a verejných budov ........................................................	13
2.3 Sektor dopravy ...........................................................................................................	16
2.4 Sektor poľnohospodárstva a lesníctva .......................................................................	19
2.5 Ďalšie opatrenia s priaznivým účinkom na znižovanie emisií skleníkových plynov.........................................................................................................................	22

3 Prehľad navrhovaných opatrení na plnenie cieľov KEB v oblasti využívania obnoviteľných zdrojov energie v podmienkach SR.................................................... 	24
3.1 Analýza stavu využívania OZE .................................................................................	24
3.2 Analýza podpory OZE ...............................................................................................	25
3.3 Možnosti dosiahnutia cieľov OZE .............................................................................	27

4  Podmienky a opatrenia na plnenie národných cieľov v oblasti 
využívania biopalív v podmienkach SR........................................................................	30
4.1 Zdroje biomasy na energetické využitie – výroba tepelnej a elektrickej energie, 
výroba biopalív ..........................................................................................................	30

5 Záver a návrh ďalších krokov pre prípravu komplexnej stratégie plnenia cieľov 
KEB v podmienkach  SR ...............................................................................................	35

6 Príloha .............................................................................................................................	36

Ú V O D

Klimaticko-energetický balíček (KEB), ktorý Európska komisia (EK) oficiálne predstavila 23.januára 2008, je súborom legislatívnych noriem, ktorých cieľom je zabezpečiť praktické naplnenie záväzkov  Európskej únie :

•	znížiť emisie skleníkových plynov do roku 2020 minimálne o 20 % v porovnaní s úrovňou v roku 1990,
•	dosiahnuť 20 %-ný  podiel OZE v rámci spotreby energie Európskej únie do roku 2020, 
•	dosiahnuť 10 %-ný podiel biopalív v rámci spotreby energie Európskej únie.

Tieto záväzky boli prijaté hlavami štátov a vlád členských štátov EÚ na zasadnutí Európskej rady v marci 2007. 

Slovenská republika sa aktívne zapojila do procesu rokovaní o konečnej podobe KEB na všetkých úrovniach procesov v EÚ. V súčasnosti sa pozornosť upriamuje predovšetkým na  implementačnú fázu a hľadanie riešení pre praktické plnenie cieľov.  Hodnotiaca správa spolu s návrhom opatrení na plnenie cieľov klimaticko-energetického balíčka (KEB) v podmienkach Slovenskej republiky je predkladaná v súlade s plnením bodu B.2  uznesenia vlády SR č.884/2008 z 3. decembra 2008. Správa priamo nadväzuje na predchádzajúce materiály ku klimaticko-energetickému balíčku, ktoré už boli predmetom rokovania vlády SR dňa 18. júna a 3.decembra 2008. 

Zatiaľ, čo spomínané dokumenty boli zamerané najmä na priebežnú koordináciu pozícií Slovenskej republiky počas rokovaní o legislatívnych návrhoch KEB, predkladaná správa prináša prehľad už schválených noriem, stručný popis procesu prípravy ďalších súvisiacich  predpisov k už schváleným normám až do roku 2011 a prehľad návrhov opatrení. Na základe týchto opatrení bude v ďalšej fáze pripravená komplexná stratégia SR pre plnenie cieľov KEB do roku 2020. 

Aj keď sa na základe intenzívnej spolupráce zainteresovaných rezortov podarilo pripraviť pomerne široký súbor návrhov opatrení pre plnenie cieľov KEB v oblasti znižovania emisií skleníkových plynov a zvyšovania podielu obnoviteľných zdrojov na konečnej spotrebe energie, musíme zdôrazniť, že navrhované opatrenia v správe, rovnako ako kvantifikácie niektorých ukazovateľov, nie je možné považovať za konečnú a kompletnú informáciu. Dôvodov je viac, okrem iného sú to chýbajúce analýzy vzájomných synergií jednotlivých opatrení, pri ktorých môže dôjsť k zníženiu celkového redukčného účinku (napríklad, zatepľovanie budov znižuje účinok opatrení realizovaných pri výrobe a dodávke tepla v systémoch centralizovaného zásobovania), ale aj skutočnosť, že aj na úrovni Európskej únie proces prípravy a schvaľovania súvisiacich rozhodnutí a nariadení pre praktickú implementáciu pokračuje až do roku 2011. (Podrobnejší prehľad obsahu a časovej schémy pre doplnenie legislatívneho balíka KEB z júla 2009 uvádzame v Prílohe).

Pri analýze legislatívnych nástrojov KEB je dôležité zdôrazniť, že ciele v oblasti znižovania emisií do roku 2020 sú súčasťou širšieho globálneho úsilia o minimalizáciu negatívnych dôsledkov zmeny klímy. Elementy globálneho cieľa budú premietnuté priamo v ustanoveniach smernice EP a Rady č. 2009/29/ES a rozhodnutí EP a Rady č.406/2009/ES o úsilí členských štátov znížiť emisie skleníkových plynov. Rozsah, v akom sa môžu príslušné ustanovenia meniť v zmysle prijatia prísnejších redukčných cieľov bude závisieť od výsledkov medzinárodných rokovaní, ktoré intenzívne prebiehajú už od roku 2008 a od podoby konečnej dohody krajín počas 15. konferencie zmluvných strán Rámcového dohovoru OSN o zmene klímy a 5. stretnutia strán Kjótskeho protokolu v Kodani v decembri 2009. 

Použité skratky:

Názov
	Význam	
ADM.B.	administratívne budovy	
BD	bytové domy	
b.j.	bytové jednotky	
BPEJ	bonitovaná pôdno – ekologická jednotka	
CCS	záchyt  a ukladanie uhlíka	
CDM	mechanizmus čistého rozvoja – článok 12 Kjótskeho protokolu
(Clean development mechanism)	
CH4	metán	
CO2	oxid uhličitý	
CO2ekv	ekvivalent oxidu uhličitého	
CVŽV	Centrum výskumu živočíšnej výroby	
CZT	centralizované zásobovanie teplom	
ČŠ	členské štáty EÚ	
DSP	drevospracujúci podnik	
EK	Európska komisia; zástupca Európskej komisie	
EP	Európsky parlament	
ES	Európske spoločenstvo	
ETBE	etyl-terc-butyléter	
ETS	Európska schéma obchodovania s emisnými kvótami	
EÚ	Európska únia	
FQD	smernica o kvalite palív/fuel quality directive	
GHG	skleníkové plyny/greenhouse gases	
GPS
GWP	globálny zameriavací systém/global positioning system
Global Warming Potential	
IAD	individuálna automobilová doprava	
IEA	Medzinárodná agentúra pre energetiku/International Energy Agency	
IMO	Medzinárodná námorná agentúra/International Maritime Organization	
IRENA	Medzinárodná agentúra pre obnoviteľné zdroje/International Renewable Energy Agency	
JI	Spoločné plnenie – článok 6 Kjótskeho protokolu (Joint Implementation)	
KEB	klimaticko – energetický balíček	
KES	konečná energetická spotreba	
KKEB	Komisia pre klimaticko-energetický balíček	
KP	Kjótsky protokol	
LPG	skvapalnený ropný plyn/liquefied petroleum gas	
LPIS	Informačný systém pôdnych parcel/Land Parcel Identification System 	
LULUCF	Využívanie krajiny, zmeny vo využívaní krajiny a lesníctvo/Land Use, Land – Use Change and Forestry	
LVÚ	Lesnícky výskumný ústav	
ĽNV	ľahké nákladné vozidlá	
MDPT SR	Ministerstvo dopravy, pôšt a telekomunikácií SR	
MF SR	Ministerstvo financií SR	
MH SR	Ministerstvo hospodárstva SR	
MP SR	Ministerstvo pôdohospodárstva SR	
MRG	Usmernenie pre monitorovanie a reportovanie/Monitoring and
Reporting Guidelines	
MVRR SR	Ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja SR	
MZV SR	Ministerstvo zahraničných vecí SR 	
MŽP SR	Ministerstvo životného prostredia SR	
NLC	Národné lesnícke centrum	
NLP SR	Národný lesnícky program SR	
non - ETS	sektor mimo schému obchodovania s emisnými kvótami	
NUTS	nomenklatúry štatistických územných jednotiek	
N2O	oxid dusný	
OP 	operačný program	
OECD	Organizácia pre hospodársku spoluprácu a rozvoj/Organisation for Economic Co-operation and Development 	
OZE
PFC	obnoviteľné zdroje energie
polyfluórované uhľovodíky	
PPA	Pôdohospodárska platobná agentúra	
PPP	verejno – súkromné partnerstvo/Public – Private Partnership	
PRV	Program rozvoja vidieka 	
PV	investičné náklady fotovoltaických článkov	
RD	rodinný dom	
RD&D	výskumné, vývojové a demonštračné aplikácie/Research, Development and Demonstration	
REHC	obnoviteľné zdroje pre vykurovanie a klimatizáciu/Renewables for Heating and Cooling	
SR	Slovenská republika	
STN	slovenská technická norma	
ŠFRB	Štátny fond rozvoja bývania	
TTP	trvalé trávnaté porasty	
TZB	technické zabezpečenie budov	
ŤNV	ťažké nákladné vozidlá	
Uw	súčiniteľ prechodu tepla	
UNFCCC	Rámcový dohovor OSN o zmene klímy/United Nations Framework Convention on Climate Change	
UV SR	uznesenie vlády SR	
VÚC	vyšší územný celok	

1. Základný legislatívny rámec EÚ pre klimaticko-energetický balíček 

1.1. Charakteristika dosiahnutého kompromisu KEB

Na rokovaní Európskej rady v dňoch 11. a 12. decembra 2008 sa podarilo dosiahnuť dohodu a schváliť kompromisné návrhy ku klimaticko-energetickému balíčku. Následne dňa 17. decembra 2008 kompromisné návrhy Európskej rady ku KEB schválil aj Európsky parlament. 

Počas rokovaní SR spolu s ďalšími 8 členskými krajinami (Poľsko, Maďarsko, Česká republika, Bulharsko, Rumunsko, Lotyšsko, Litva a Estónsko) úspešne presadila návrh na zohľadnenie už vykonaného redukčného úsilia formou dodatočných aukčných práv v objeme 2 % pre krajiny, ktoré do roku 2005 znížili emisie skleníkových plynov o viac ako 20 % v porovnaní s rokom 1990. SR zohrala veľmi dôležitú politickú úlohu pri presadení konečného kompromisu (88:10:2 %) medzi pôvodným návrhom Komisie (90:10 %) a návrhom Poľska (85:10:5 %) . Vďaka tomuto kompromisu získa SR dodatočný objem cca  1 mil. ton CO2 ekviv. na aukcie.

Konečná podoba kompromisných návrhov KEB nemení stanovené ciele marcovej Európskej rady, snahou bolo zabezpečiť, aby sa ich plnenie v období rokov 2013 až 2020 mohlo realizovať bez výrazných negatívnych vplyvov na ekonomický a sociálny vývoj v členských krajinách. 

Najdôležitejšie zmeny v kompromisnom návrhu pre oblasť znižovania emisií skleníkových plynov možno stručne charakterizovať takto: 

•	Nákup emisných kvót formou aukcií v odvetviach, ktoré nie sú vystavené riziku úniku uhlíka a ich kvóty budú stanovené na základe benchmarkov (technologické a palivové štandardy) sa bude meniť z úrovne 20 % v roku 2013 až do výšky 70 % v roku 2020 – v pôvodnom návrhu mala byť úroveň 100 % aukcií dosiahnutá už v roku 2020, upravený návrh to posunul až na rok 2027;

•	Priamo v revidovanej smernici ETS sú definované kvalitatívne a kvantitatívne kritéria pre hodnotenie priemyselných odvetví z hľadiska rizika ich úniku na iné trhy (carbon leakage);

•	Zariadeniam v odvetviach alebo pododvetviach vystavených významnému riziku úniku uhlíka sa bezplatne pridelí 100 % kvót do výšky referenčnej hodnoty najlepšej dostupnej technológie;

•	Ďalším pre SR významným kompromisom je skutočnosť, že celkové emisie skleníkových plynov v sektoroch mimo schémy obchodovania nebude musieť v roku 2013 povinne obmedziť na priemer ročných emisií z obdobia rokov 2008 - 2012, konečný cieľ pre rok 2020 budeme môcť plniť cez lineárnu trajektóriu.

Najdôležitejšie zmeny v kompromisnom návrhu pre oblasť OZE:

•	Zriadenie mechanizmov spolupráce (štatistické transfery, spoločné projekty), ktoré nahradili záruky pôvodu ako hlavný zdroj flexibility pri dosahovaní cieľov OZE. 

•	Pridanie právomoci EK posúdiť rozsah nedodržania cieľov akčného plánu pre OZE a možnosť oslobodiť členský štát od povinnosti predložiť revidovaný akčný plán.

•	Pridanie platformy transparentnosti, ktorej cieľom je zvýšenie transparentnosti a uľahčenie spolupráce medzi členskými štátmi. Na tejto platforme budú zverejnené národné akčné plány, prognózy ČŠ a ponuky členských štátov na spoluprácu v oblasti štatistických prenosov, ako aj informácie o uskutočnených prenosoch.

•	Od roku 2012 by mal  verejný sektor plniť úlohu vzoru pri aplikácii OZE pri stavbe nových alebo renovácii existujúcich verejných budov.

•	Zvýšenie hranice úspory skleníkových plynov pre biopalivá vyrobené po roku 2017 na 50 % a zvýšenie tejto hranice až na 60 % v prípade biopalív v zariadeniach spustených do prevádzky po 1. 1. 2017. Zároveň tiež pridanie faktoru nepriamej zmeny využívania pôdy pri výpočte úspory emisií skleníkových plynov.  
 
•	Rozšírenie oblastí, v ktorých nie je možné pestovanie surovín pre biopalivá spĺňajúce kritériá udržateľnosti (mokrade, pôda s vysokým obsahom uhlíka).

•	Rozšírenie povinností EK pri posúdení a vypracovaní akčného plánu na lepšie využívanie štrukturálnych fondov a iných finančných nástrojov, posúdenie nákladovej efektívnosti dosahovania cieľa.

•	Zvýšenie podielu spotreby elektrickej energie vyrobenej z OZE v cestnej doprave, ktorá sa bude počítať do cieľa v doprave 2,5 násobne.  

Po ukončení fázy intenzívnych rokovaní o podobe základných legislatívnych návrhov KEB (podrobne zdokumentované v správe, ktorá bola predmetom rokovania vlády SR 3. decembra 2008) sa v prvom polroku 2009 aktivity pracovnej skupiny a Komisie pre klimaticko-energetický balíček (KKEB) orientovali na prípravu ich praktickej implementácie v SR. V súlade s plnením bodu B.1 uznesenia vlády SR č. 884/2008 boli  15. mája 2009 Komisii predložené analýzy zainteresovaných rezortov v rozsahu uvádzanom v tabuľke 1.1.

Tabuľka 1.1  Podkladové analýzy na prípravu praktického plnenia cieľov KEB v SR

Rezort	Dokument	
MH SR
v spolupráci s MP  SR a MŽP SR	1.	Analýza možností dosiahnutia cieľov v OZE. 	

MŽP SR 	1.	Projekcie tvorby emisií skleníkových plynov v  SR do roku 2025.
2.	Analýza nízko-uhlíkových technológií, vrátane ekonomických nákladov na ich realizáciu. 	

MP SR 	1.	Analýza možnosti znižovania CO2, metánu a iných skleníkových plynov  z pôdohospodárstva, zníženie emisií z odlesňovania, rozširovanie záchytov, trvaloudržateľné hospodárenie v lesoch pri využívaní pôdy (emisie z pôdohospodárstva 7,6  %).
2.	Komplexná analýza vplyvu výroby biopalív vo vzťahu k trvalej   udržateľnosti od pestovania surovín, cez spracovanie až po ich výrobu.
3.	Analýza technického potenciálu a surovinových možností výroby biopalív II. generácie. S tým súvisí komplexná analýza možných plôch, na ktorých bude možné tieto suroviny pestovať do roku 2020, ale aj po ňom. V súvislosti so zabezpečením potravinovej sebestačnosti je potrebná analýza, prípadne prognóza vývoja pestovania surovín na výrobu biopalív. 
4.	Analýza možností zvyšovania existujúcich zásob uhlíka v lesných ekosystémoch (na lesných i nelesných pozemkoch), a to najmä vzhľadom na realizáciu takých opatrení, akými sú obhospodarovanie lesných porastov v súlade s lesnými hospodárskymi plánmi, podpora projektov zalesňovania poľnohospodársky nevyužiteľnej pôdy a prevencia vzniku a eliminácia lesných požiarov. Uvedené opatrenia sú v súlade s Národným lesníckym programom a Akčným plánom Európskej únie pre lesy.	

MDPT SR 	1.	Analýza technického potenciálu opatrení na znižovanie emisií skleníkových plynov.
2.	Odhadované náklady na realizáciu redukčných opatrení.	

MVRR SR 	1.	Analýza technického potenciálu opatrení na znižovanie emisií skleníkových plynov.
2.	Odhadované náklady na realizáciu redukčných opatrení.	

MZV SR 
v spolupráci  s MF SR a MŽP SR	1.	Analýza možností začlenenia problematiky zmeny klímy a OZE do oficiálnej rozvojovej pomoci vo vzťahu k využívaniu flexibilných mechanizmov CDM/JI v rámci legislatívnych návrhov KEB.	

Materiály boli podrobne prerokované na zasadaní KKEB, pracovných stretnutiach expertnej skupiny a stali sa základom pre prípravu predkladanej hodnotiacej správy. Návrhy relevantných rezortov v tejto fáze predstavujú dielčie riešenia odvodené od ich strategických materiálov a politík, s ktorými je potrebné ďalej pracovať tak, aby bolo možné identifikovať synergie jednotlivých opatrení a na základe modelovania určiť ich výsledný redukčný potenciál. V ďalšej fáze bude potom potrebné pre navrhované technické opatrenia stanoviť krivky marginálnych nákladov znižovania emisií, doplniť súbor návrhom vhodných ekonomických a fiškálnych nástrojov  a pripraviť celkovú analýzu nákladov a výnosov. Až na základe takýchto podkladov bude možné pripraviť komplexnú stratégiu SR ku praktickému plneniu cieľov KEB. Tieto analytické práce si okrem spolupráce zainteresovaných subjektov vyžadujú aj nemalé finančné a odborné kapacity a efektívnu koordináciu. Inštitucionálne zabezpečenie procesu prípravy SR na praktické plnenie cieľov KEB však stále nie je uspokojivo vyriešené.  

1.2 Prehľad základných legislatívnych noriem KEB

Dňa 5. júla 2009 bol v Úradnom vestníku EÚ uverejnený kompletný súbor základných legislatívnych noriem KEB, ktorý tvoria: 

•	Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 443/2009 z 23. apríla 2009, ktorým sa stanovujú výkonové emisné normy nových osobných automobilov ako súčasť integrovaného prístupu Spoločenstva na zníženie emisií CO2 z ľahkých úžitkových vozidiel.

•	Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/28/ES z 23. apríla 2009 o podpore využívania energie z obnoviteľných zdrojov energie a o zmene a doplnení a následnom zrušení smerníc 2001/77/ES a 2003/30/ES.

•	Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/29/ES z 23. apríla 2009, ktorou sa mení a dopĺňa smernica 2003/87/ES s cieľom zlepšiť a rozšíriť schému Spoločenstva na obchodovanie s emisnými kvótami skleníkových plynov.

•	Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/30/ES z 23. apríla 2009, ktorou sa mení a dopĺňa smernica 98/70/ES, pokiaľ ide o kvalitu automobilového benzínu, motorovej nafty a plynového oleja a zavedenie mechanizmu na monitorovanie a zníženie emisií skleníkových plynov, a ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 1999/32/ES, pokiaľ ide o kvalitu paliva využívaného v plavidlách vnútrozemskej vodnej dopravy, a zrušuje smernica 93/12/EHS.

•	Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/31/ES z 23. apríla 2009 o geologickom ukladaní oxidu uhličitého a o zmene a doplnení smernice Rady 85/337/EHS, smerníc Európskeho parlamentu a Rady 2000/60/ES, 2001/80/ES, 2004/35/ES, 2006/12/ES, 2008/1/ES a nariadenia (ES) č. 1013/2006.

•	Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 406/2009/ES z 23. apríla 2009 o úsilí členských štátov znížiť emisie skleníkových plynov s cieľom splniť záväzky Spoločenstva týkajúce sa zníženia emisií skleníkových plynov do roku 2020.

V Prílohe uvádzame podrobný prehľad ďalších pripravovaných opatrení EK a členských krajín do roku 2011 pri príprave kompletného legislatívneho  rámca na praktické plnenie cieľov  KEB. 

2. Redukčné ciele KEB v oblasti znižovania emisií skleníkových plynov a návrh opatrení na ich plnenie v podmienkach SR

2.1 Východiskový stav pre plnenie cieľov v oblasti znižovania emisií skleníkových plynov

Rámcom pre praktické plnenie cieľov v oblasti znižovania emisií skleníkových plynov v SR je  kompletný súbor základných legislatívnych noriem KEB uvedených v časti 1.2, keďže zvyšovanie podielu OZE a biopalív na konečnej spotrebe bude tiež významne prispievať k jeho plneniu.  

Špecificky sú na tento cieľ orientované najmä smernica EP a Rady č. 2009/29/ES, ktorou sa reviduje smernica 2003/87/ES s cieľom zlepšiť a rozšíriť schému obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v Spoločenstve (EÚ ETS), rozhodnutie EP a Rady č. 406/2009/ES o úsilí členských štátov znížiť emisie skleníkových plynov do roku 2020, nariadenie EP a Rady č. 443/2009, ktorým sa stanovujú výkonové emisné normy nových osobných automobilov a smernica EP a Rady č. 2009/31/ES o geologickom ukladaní oxidu uhličitého.

Smernica č. 2009/29/ES definuje nové pravidlá pre  schému obchodovania na obdobie po roku 2013 na základe princípov nákladovej efektívnosti dosiahnutia cieľov a spravodlivejšej distribúcie kvót. 
V prvej fáze (2005-2007) boli do EÚ ETS zahrnuté:
•	Spaľovacie zariadenia s menovitým tepelným príkonom >20 MW (vrátane rafinérií a koksárenských pecí),
•	Výroba a spracovanie železných kovov,
•	Priemysel nerastných surovín (cement, vápno, sklo, sklené vlákna, keramické a žiaruvzdorné materiály),
•	Prevádzky na výrobu buničiny, papiera a lepenky.

V práve prebiehajúcom druhom období (2008 - 2012) boli na základe Oznámenia KOM(2005)703 final do EÚ ETS doplnené tieto činnosti:
•	Výroba minerálnej a kamennej vlny, zariadenia na sušenie a kalcináciu sádrovca,
•	Priemyselná výroba sadzí zahŕňajúca karbonizáciu organických látok,
•	Výroba organických chemikálií krakovaním, reformovaním, oxidáciou,
•	Výroba vodíka a syntézneho plynu reformovaním alebo parciálnou oxidáciou.

V treťom, 8-ročnom období (2013 - 2020) bude EÚ ETS rozšírená o aktivity:
•	Letecká doprava – civilné lety z a do EÚ (od roku 2012),
•	Výroba primárneho a sekundárneho hliníka (spaľovacie zariadenie  >20 MW),
•	Chemický priemysel: výroba kyseliny dusičnej, adipovej, glyoxalu, kyseliny 2-oxoetánovej, čpavku, uhličitanu a hydrogénuhličitanu sodného,
•	Zariadenia na zachytávanie, prenos a geologické uskladnenie emisií GHG.

Okrem oxidu uhličitého budú v schéme EU ETS po roku 2013 pre vybrané aktivity určené emisné kvóty aj pre emisie N2O a PFC.

Základné princípy pre EÚ ETS po roku 2013 sú:
•	Prideľovanie emisných kvót kombináciou benchmarkov (na základe produktu) a aukcií (od 20 % v roku 2013 do 70 % v roku 2020 až na 100 % v roku 2027) v odvetviach, ktoré nie sú vystavené riziku „úniku uhlíka“;
•	Flexibilita pri plnení redukčných cieľov v ETS na základe využívania kreditov z CDM a JI mechanizmov až do výšky 50 % celkového zníženia (článok 11a);
•	Vytvorenie centrálneho EÚ registra emisných kvót pre EÚ ETS od januára 2012;
•	Rezerva pre nové zdroje (NER) v celkovej výške 5 % z overených emisií EÚ ETS v roku 2005 bude vytvorená na EÚ úrovni a spravovaná na základe princípu first come, first serve;
•	300 mil. ton emisných kvót v NER je do roku 2015 rezervovaných na demonštračné projekty CCS a inovatívne technológie OZE. V súčasnosti sa rokuje o pomere nákladov medzi CCS a OZE a o pravidlách pre výber a schvaľovanie projektov. Otáznym zostáva aj finančný ekvivalent vyčleneného objemu emisných kvót. 

Rozhodnutie EP a Rady č. 406/2009/ES o úsilí členských štátov znížiť emisie skleníkových plynov do roku 2020 (effort sharing) určuje relatívne redukčné ciele v sektoroch mimo EÚ ETS vzhľadom na úroveň emisií týchto sektorov v roku 2005. Pokrýva antropogénne emisie všetkých plynov podľa prílohy A Kjótskeho protokolu a ich tvorbu v sektoroch (príloha I rozhodnutia):
-	energetika 
-	sektor obyvateľstva, vrátane služieb a budov
-	poľnohospodárstvo
-	odpadové hospodárstvo. 

Pre Slovensko stanovuje rozhodnutie možnosť nárastu emisií skleníkových plynov do roku 2020 o 13 % v porovnaní s rokom 2005. Odhadovaná hodnota redukčného cieľa SR na rok 2020 je 23,553 mil. ton  CO2ekviv a je stanovená na základe celkových emisií v roku 2005 (47,87 mil. ton  CO2ekviv), znížených o overené emisie z prevádzok v EÚ ETS za rok 2005 (25,54 mil. ton  CO2ekviv) a o emisie z novozaradených prevádzok po roku 2012 (celkové množstvo cca 1,7 mil. ton  CO2ekviv). 
Sektory monitorované rozhodnutím 406/2009/ES sa vyznačujú veľkými rozdielmi v redukčných potenciáloch a nákladovej efektívnosti znižovania emisií, zahŕňajú aj typických „malých emitentov“ (emisie ako výsledok denných aktivít). Pri praktickom plnení cieľov rozhodnutia, ktoré je kontrolované každoročne  (neplnenie je riešené prostredníctvom korekčného faktora, článok 7) je veľmi dôležitá úloha národných, regionálnych a lokálnych aktivít a opatrení a ich vzájomná koordinácia. 

V roku 2007 bol objem celkových agregovaných emisií skleníkových plynov rovný 46, 95mil. ton  CO2ekviv (bez započítania sektora LULUCF). To predstavuje zníženie o 35,9 % v porovnaní s referenčným rokom 1990. V porovnaní s predchádzajúcim inventúrnym rokom 2006 emisie skleníkových plynov poklesli o 4,1 %. Najväčší podiel na celkových emisiách v roku 2007 tvoril oxid uhličitý- 81,2 %, emisie metánu (CH4, GWP = 21) sa pohybovali na úrovni 9,7 %, emisie oxidu dusného (N2O, GWP = 310) tvorili 8,5 % a podiel tzv. F-plynov (HFC, PFC a SF6) bol menší ako 0,5 %.
 V rozdelení tvorby emisií podľa sektorov dominovala energetika (vrátane dopravy) s podielom 75,7 %, priemyselné procesy pokrývajú 12,4 %, sektor používanie rozpúšťadiel 0,2 %, sektor poľnohospodárstvo 7,6 % a sektor odpady 4,8 %.

Obrázok 2.1  Podiel jednotlivých sektorov na celkových emisiách skleníkových plynov za rok 2007

Obrázok 2: Emisné trendy jednotlivých skleníkových plynov v porovnaní s KP cieľom

Projekcie tvorby emisií skleníkových plynov v SR do roku 2020 potvrdili reálnosť splnenia cieľov KEB v prípade, že budú zavedené plánované opatrenia a nedôjde k výraznému zvýšeniu podielu energeticky náročných odvetví na tvorbe HDP. Dôležitým z hľadiska udržania lineárnej trajektórie bude najmä vývoj v sektore dopravy, kde sa emisie stále zvyšujú a priemerný nárast medzi rokmi 2004 a 2005 dosiahol 17 % (z toho nákladná doprava viac ako 30 %). V  prípade ambicióznejších  cieľov EÚ (30 % do roku 2020) sa záväzky rozšíria aj o sektor LULUCF. Znižovanie emisií a zvyšovanie záchytov v tomto sektore by potom mohlo offsetovať finančne náročné opatrenia v doprave. 

2.2. Sektor bývania, domácností a verejných budov

Na základe analýzy stavu energetickej spotreby v jednotlivých sektoroch národného hospodárstva SR z roku 2006 mal bytový sektor a  domácnosti druhú najväčšiu energetickú spotrebu vo výške 106 059 TJ, čo predstavuje 26 % podiel z celkovej konečnej  energetickej  spotreby  SR  a terciárny sektor (služby)  tretiu najväčšiu spotrebu energie vo výške 73 566 TJ s podielom 17,9 % na celkovej konečnej spotreby energie v SR. Na spotrebe energie v sektore služieb sa podieľa prevažne spotreba tepla v nebytových budovách a spotreba elektriny na osvetlenie a prevádzku elektrických spotrebičov (cca 3 – 4 %). Bytové a nebytové budovy tak v roku 2006 predstavovali  43,9 % podiel na celkovej energetickej spotrebe v SR.

Jedným z  prostriedkov na znižovanie spotreby energie v budovách je zlepšenie ich tepelno-technických vlastností, čo v našich klimatických podmienkach u bytových budov predovšetkým znamená zníženie spotreby tepla pri vykurovaní a príprave teplej vody a u nebytových budov navyše aj pri osvetlení, prípadne klimatizácií a vetraní.

Medzi znižovaním spotreby energie v budovách a znižovaním emisií skleníkových plynov je priama súvislosť. Zníženie spotreby tepla v  budovách vyvolá zníženie spotreby palivovo-energetických zdrojov a tým aj zníženie emisií skleníkových plynov. 

Možnosti znižovania spotreby energie v budovách a dosiahnutia úspor emisií CO2

Rozhodujúci podiel bytových, ale aj nebytových budov bol postavený po roku 1945 a hlavne po roku 1960 presadením hromadných foriem výstavby a to najmä doskových panelových a prefabrikovaných skeletových budov. Podiel výstavby bytových a nebytových budov sa znížil po roku 1990 a to znížením podielu hromadných foriem výstavby a úplným obmedzením panelovej výstavby. Hlavný potenciál možných úspor energie je vo významnej obnove už existujúceho bytového fondu. Nové bytové budovy vzhľadom k svojmu rozsahu výstavby oproti možnostiam a predpokladom potrebnej obnovy budov predstavujú menší potenciál úspor, aj keď sa budú stavať minimálne v nízkoenergetickom štandarde.

Od roku 1992 dochádza k cielenej obnove bytového fondu staršieho ako 20 rokov, jeho zatepľovaním a odstraňovaním statických nedostatkov. Rozhodujúce opatrenia  pre znižovanie spotreby energie v budovách sa vykonali predpísaním potreby energie v technických normách a vykonávacích legislatívnych predpisoch, ich sprísňovaním v rokoch 1964, 1979, 1997 a 2002 v STN 73 0540 a súvisiacich technických normách. Tepelno-technické normové požiadavky sa za toto obdobie sprísnili štvor až päťnásobne.

Skutočná spotreba tepla pri vykurovaní bola sledovaná na bytovom fonde postavenom v hromadných formách v rokoch 1993 – 2004, čo je potrebná východisková základňa údajov pre porovnanie pôvodnej tepelno-technickej kvality bytových budov a prínosu úspor významnej obnovy v budovách.

Pre bytové domy postavené do roku 1983 bola stanovená priemerná spotreba tepla na vykurovanie 120 kWh/(m2.a) a pre bytové domy postavené po roku 1983 spotreba tepla na vykurovanie 100 kWh/(m2.a). Ak sa predpokladá uskutočnením zmeny tepelnej ochrany pri významnej obnove priemerná úspora pre bytové domy 50 %, potom je možné uvažovať ročnú úsporu 55 kWh/(m2.a).	
Pre rodinné domy v pôvodnom stave možno predpokladať spotrebu tepla na vykurovanie 260 kWh/(m2.a) a predpokladanú úsporu 60 %, čiže cca 150 kWh/(m2.a). Z rozsahu doterajšej výstavby bytových budov a i možných úspor energie v novej a existujúcej bytovej výstavby (tým aj úspor emisií skleníkových plynov) najväčšie úspory je možné dosiahnuť významnou obnovou bytového fondu postaveného do konca roku 1989. Do r. 1989 bolo dokončených spolu 1 593 123 bytov, z toho 785 357  bytov v bytových domoch a 801 075 bytov  bolo v rodinných domoch. U postaveného fondu bytových budov prvých 20 rokov je vymedzených na cyklickú údržbu a opravy bytových budov.

 Pri doterajšej realizácii významnej obnovy v rozsahu cca 25 % (24,6 % u rodinných domov a 25,1 % bytov v bytových domoch) potenciál energetických úspor v budovách na Slovensku v súčasnosti poskytuje približne:
•	600 tisíc bytov v bytových domoch postavených do roku 1989,
•	600 tisíc rodinných domov,
•	12 000 nebytových budov.

Celkové úspory z navrhovaných opatrení predstavujú spolu
čo v prepočte na TJ predstavuje	18 301 830 MWh,
65 887 TJ	

Tabuľka 2.1 Predpokladaný potenciál energetických úspor  v budovách

Por. č.	Kategória budov	Návrh opatrenia	Počet bytov/budov	Energetická úspora
MWh	
1	bytové domy 	tepelná ochrana
	600 000	 2 357 190	
2	rodinné domy 		600 000	10 800 000	
3	školské budovy		por.č.3+4		
4	administratívne budovy		12 000	  2 016 001 	
5	bytové domy	príprava teplej vody	600 000	 2 828 628	
6	školské budovy	osvetlenie	6 000	   208 548 	
7	administratívne budovy	osvetlenie	3 000	     91 463
	
Celkové úspory z navrhovaných opatrení spolu
(Prepočet na TJ)	18 301 830 
 (65 887 TJ)	

Potrebný rozsah uplatnenia potenciálu energetických úspor do roku 2020:
Ak chceme zachrániť potrebný fond bytových ale aj nebytových budov (cca do roku 2030) a pritom  plniť ciele v úsporách energie a znižovaní emisií CO2 v bytovom fonde je potrebné do roku 2020 presadiť 40 - 50 %  z  potenciálu možných  energetických úspor pri obnove budov a presadzovať nové opatrenia v nových budovách
•	260 - 300 tisíc bytov v bytových domoch postavených do roku 1992,
•	260 - 300  tisíc rodinných domov,
•	6 000 - 8 000 nebytových budov.

Systémové  zlepšenie  energetickej hospodárnosti budov

Opatrenia pre bytové a nebytové budovy
  
U nových bytových a nebytových budov, najmä od roku 2011 bude potrebné výraznejšie presadzovať uplatňovanie nízkoenergetických a energeticky pasívnych budov, ktoré budú používať pasívne vykurovanie a chladenie, po ich definovaní v technických predpisoch v roku 2010. Postupne presadzovať riešenia na dosiahnutie kritérií nízkoenergetických budov pri významnej obnove budov, ak to bude funkčne, technicky a ekonomicky uskutočniteľné.

Zlepšenie tepelno-technických vlastnosti stavebných konštrukcii je potrebné dosiahnuť:
•	zvýšením hrúbky tepelných izolácií v stavebných konštrukciách a v zatepľovacom   systéme s nízkym súčiniteľom  tepelnej vodivosti  a stabilnou objemovou hmotnosťou   potvrdenou notifikovanou osobou;
•	uplatnením nových progresívnych tepelných izolácii s lepšími tepelnoizolačnými vlastnosťami zabezpečujúcimi súčasne rýchlejšiu návratnosť vložených prostriedkov;
•	uplatnením nových jednovrstvých materiálov alebo stavebných výrobkov so zlepšenými  tepelnoizolačnými vlastnosťami umožňujúcimi splnenie požadovaných kritérií bez pridania dodatočnej tepelnej izolácie;
•	uplatnením tepelnoizolačných omietok ako doplňujúcej vrstvy pôvodného materiálu k dosiahnutiu splnenia tepelnotechnických požiadaviek na stavebné konštrukcie;
•	vybudovaním (i dodatočne) závetria a zádveria v budove.

Zlepšenie tepelno-technických vlastnosti otvorových výplňových konštrukcii  vyžaduje:
•	uplatnenie okien s nižším súčiniteľom prechodu tepla oproti súčasným normovým  požiadavkám, rovnako pre nové i obnovované budovy, s určením minimálnej hrúbky rámov plastových, drevených, hliníkových, prípadne kombinovaných okien, s izolačným zasklením s teplým okrajom pomocou  nerezu alebo  plastu, s hodnotami deklarovanými pre každý rozmer okna; 
•	uplatnenie okien so súčiniteľom prechodu tepla Uw  pre energeticky pasívne  domy;
•	uplatnenie zasklených fasádnych systémov jednovrstvových a viacvrstvových pre vybrané  kategórie nebytových budov;
•	uplatnenie vhodného exteriérového tienenia zasklených konštrukcii (žalúzie, rolety, markízy) s rôznym smerom natočenia a ovládania.

Podobne sú rozpracované opatrenia v ďalších miestach spotreby energie v budovách (vykurovanie, príprava teplej vody, klimatizácia a vetranie, osvetlenie)  i s možnosťou využitia obnoviteľných zdrojov energie pri vykurovaní a príprave teplej vody. Kombináciou týchto opatrení je možné dosiahnuť programové opatrenia pre obnovované budovy so stanoveným energeticky úsporným štandardom a nízkoenergetickým štandardom a pre nové budovy so stanoveným nízkoenergetickým štandardom, ultra energetickým štandardom a energeticky pasívnym štandardom bodov.

Doterajšie a predpokladané náklady na obnovu bytového fondu

Na realizáciu opatrení boli, resp. sú využívané finančné prostriedky štátu: podpora zo Štátneho fondu rozvoja bývania a dotácie na odstraňovanie systémových porúch), prostriedky komerčných peňažných ústavov (najmä stavebné sporiteľne) a prostriedky vlastníkov bytov (fondy opráv a údržby).

Spolu bolo podľa dostupných zdrojov k 31. 12. 2008 na obnovu bytového fondu vynaložených 1 415 521 476 EUR (42 644 miliónov Sk). Na účely obnovy sa z bankových zdrojov vynaložilo cca 271 194 317 EUR (8 170 mil. SKK). Presne štatistické údaje čistých výdajov na obnovu bytových budov nie sú sledované ani u ŠFRB a ani u jednotlivých bankových zdrojov. Rozhodujúca časť bankových zdrojov bola použitá na tzv. vylepšovanie bytov (výmena kuchynských liniek a sporákov, náhrada podlahových krytín predsiení a kuchýň keramickou dlažbou, náhrada ľahkých bytových jadier murovanými a pod.) a iba časť týchto prostriedkov v rozsahu cca 15 % bola použitá na financovanie prác, ktoré majú charakter opráv a obnovy (výmena okien, oprava striech, tmelenie spár v stykoch panelov a pod.). Na účely obnovy sa teda z bankových zdrojov vynaložilo cca 271 194 317 EUR (8 170 mil. SKK).

Celkový objem potrebných finančných prostriedkov na obnovu súčasného fondu bytových budov postavených v hromadných formách výstavby je vo výške 368 403 mil. SKK (12 229 mil. EUR). K stanoveniu nákladov na obnovu rodinných domov chýbajú štatistické údaje, nerobili sa ani štatistické prieskumy a aj vlastníci týchto domov vo veľmi malom rozsahu sa doteraz snažili získať podporné prostriedky na obnovu rodinného domu. Pre potenciál obnovy 600 000 rodinných domov pri zateplení a výmene okien predstavujú odhadované náklady 6 904 EUR na zatepľovanie a 4 713 EUR na výmenu okien, čo je ďalších 6 971 mil. EUR (210 008 mil. SKK). 

V Prílohe sú uvedené základné charakteristiky jestvujúcich a plánovaných opatrení programových opatrení v tomto sektore, vrátane odhadovaného redukčného potenciálu a odhadovaných finančných zdrojov potrebných na ich realizáciu.  

2.3.  Sektor dopravy

Vývoj energetickej spotreby v sektore dopravy
Hoci konečná energetická spotreba na Slovensku každoročne klesá, sektor dopravy je v tomto trende výnimkou. Konečná spotreba energie v sektore dopravy sa v sledovanom období 12 rokov (1996 - 2007) takmer zdvojnásobila. Najväčšia konečná spotreba energie a palív bola zaznamenaná v rokoch 2005 a 2007 (96 PJ). 
Najväčší podiel spotreby energie v sektore dopravy na konečnej spotrebe energie tvorí konečná spotreba kvapalných palív (97 %). Podiel konečnej spotreby tuhých palív, plynných palív a elektrickej energie je malý, necelé 3 %. 
Najväčší podiel na celkovej spotrebe energie v sektore dopravy má cestná doprava (92 % v r. 2007) - predovšetkým individuálna automobilová doprava a cestná nákladná doprava. V spotrebe automobilových benzínov možno pozorovať pretrvávajúci trend rastu spotreby. V roku 2007 narástla spotreba automobilových benzínov o viac ako 53 % oproti roku 1990 a o 33 % v porovnaní s rokom 1996. Svedčí to o stále rastúcom trende ekologicky najnepriaznivejšej individuálnej automobilovej doprave. Stúpajúci trend spotreby pohonných hmôt pripadajúcich na tisíc prepravených osôb v cestnej doprave je ovplyvnený stúpajúcim podielom IAD (individuálnej automobilovej dopravy) a klesajúcim podielom cestnej hromadnej dopravy.
Spotreba motorovej nafty v roku 2007 oproti roku 1990 vzrástla o takmer 30 % a výrazne narastá najmä v posledných rokoch sledovaného obdobia. Minimum dosiahla spotreba motorovej nafty v cestnej doprave v sledovanom období 1996 - 2007 v roku 2000 (27 PJ), odkedy však jej spotreba neustále narastá. 
Pozitívne možno hodnotiť zvýšenú spotrebu LPG, ktorá od roku 1997 narastala až do dosiahnutia svojho maxima v roku 2004, kedy bola zaznamenaná najväčšia spotreba LPG počas celého sledovaného obdobia (30 483 t; 1,406 PJ). Od roku 2005 však nastal pokles v spotrebe LPG a to až o 30 % v roku 2007 v porovnaní s maximom v roku 2004.

Tabuľka 2.2 Vývoj energetickej spotreby v doprave  celkom a podľa druhov  v TJ
Druh dopravy	1996	1997	1998	1999	2000	2001	
Cestná doprava	52 087,2	58 308,5	62 396,1	61 134,7	54 666,5	62 464,5	
Železničná doprava	5 181,7	5 010,5	4 777,4	4 462,2	4 509,2	4 475,1	
Vodná doprava	1 526,4	1 457,9	2 212,9	1 892,2	1 518,5	1 592,1	
Letecká doprava	831,0	736,0	678,4	684,9	697,5	656,8	
Doprava - spolu	59 626,3	65 512,9	70 064,7	68 174,0	61 391,7	69 188,5	
Druh dopravy	2002	2003	2004	2005	2006	2007	
Cestná doprava	64 409,1	66 211,6	69 997,1	82 767,9	77 054,2	88 751,9	
Železničná doprava	4 245,9	3 766,2	3 538,1	3 521,7	3 636,6	3 510,5	
Vodná doprava	1 637,9	1 635,5	1 831,4	2 015,3	1 676,9	1 916,5	
Letecká doprava	689,1	898,8	1 209,7	1 507,8	1 573,3	1 825,3	
Doprava - spolu	70 982,0	72 512,0	76 576,4	89 812,7	83 941,0	96 004,2	

Analýza tvorby emisií skleníkových plynov v doprave
Tvorba emisií skleníkových plynov v doprave je determinovaná dvoma zásadnými faktormi: negatívnym vplyvom rýchleho rastu ekologicky nepriaznivej cestnej dopravy, predovšetkým individuálnej automobilovej dopravy, nárastom jej prepravných výkonov a spotreby pohonných látok, ktorý je v určitej miere pozitívne tlmený rastúcim vplyvom generačne nových vozidiel s environmentálne a energeticky vhodnejšími parametrami. 
Pri sledovaní aktivity vývoja základných emisií skleníkových plynov z dopravy ako celku je zrejmé, že po roku 1990 došlo v prvých rokoch k poklesu emisií skleníkových plynov aj v sektore dopravy, podobne ako aj v ostatných oblastiach hospodárstva. V nami sledovanom období (1996 -2007), však už od roku 1997 môžeme pozorovať kontinuálny nárast celkových emisií skleníkových plynov (vyjadrené v CO2ekv), s výnimkou dvoch rokov, 2001 a 2006, kedy bol zaznamenaný výraznejší pokles v porovnaní s predchádzajúcimi rokmi. 
V roku 2007 bol nárast emisií skleníkových plynov z dopravy v porovnaní s rokom 1990 takmer o 37 % a v porovnaní s rokom 1996 až o 54 %. Priemerná medziročná zmena v sledovanom období (1996 - 2007) predstavuje nárast o 4,3 %. Najvýraznejší medziročný nárast celkových emisií skleníkových plynov bol zaznamenaný medzi rokmi 2004 a 2005 a predstavoval až 17 %. Podobný výrazný nárast v množstve emisií, 14 %, bol zaznamenaný aj v porovnaní roku 2007 s rokom 2006.  Zo sledovaných druhov emisií najrazantnejší nárast v sledovanom období zaznamenali emisie N2O, avšak vzhľadom na ich pomerne malý príspevok k celkovým agregovaným emisiám zostáva stále najvýznamnejším skleníkovým plynom v doprave oxid uhličitý, ktorého objem v roku 2007 dosiahol úroveň 6,9 milióna ton CO2ekv., čo je takmer 97 % z celkových emisií skleníkových plynov v tomto sektore. 
Z hľadiska druhov dopravy, najvýraznejší podiel na tvorbe emisií skleníkových plynov má jednoznačne cestná doprava, ktorá je zodpovedná až za 95 % všetkých emisií v tomto sektore. Tu sa emisie skleníkových plynov v roku 2007 v porovnaní s rokom 1996 zvýšili až o 60 %, čo súvisí predovšetkým s rozmachom cestnej nákladnej dopravy a individuálneho motorizmu. 
Výraznú zmenu v produkcii emisií skleníkových plynov zaznamenáva v posledných rokoch, konkrétne od roku 2002, letecká doprava, a to predovšetkým letecká osobná doprava. Súvisí to jednoznačne s rozvojom cestovného ruchu a s tým spojenými chartrovými letmi cestovných kancelárií ako aj s rozvojom pravidelných liniek nízko nákladových leteckých spoločností. V tomto prípade vzrástli celkové emisie skleníkových plynov v roku 2007 v porovnaní s rokom 1996 o takmer 90 % a v porovnaní s rokom 2002 o viac ako 50 %, čo je výrazný nárast.  Od roku 2012 budú činnosti v leteckej doprave začlenené do schémy obchodovania s emisnými kvótami v Európskom spoločenstve (smernica č.2008/101/ES o začlenení činnosti leteckej dopravy do schémy obchodovania).  V nasledujúcich tabuľkách uvádzame prehľad tvorby emisií skleníkových plynov v členení podľa jednotlivých plynov a podľa druhu dopravy.
Tabuľka  2.3  Emisie  skleníkových plynov v doprave  podľa plynov 
Druh emisie	1996	1997	1998	1999	2000	2001	
	tis. ton CO2ekv	
CO2	4 442,141	4 607,106	4 953,172	4 818,856	4 319,283	4 893,044	
N2O	125,049	136,266	156,935	157,228	144,537	168,887	
CH4	24,899	26,185	27,772	27,329	24,026	26,825	
Spolu	4 592,089	4 769,557	5 137,879	5 003,414	4 487,846	5 088,757	
Druh emisie	2002	2003	2004	2005	2006	2007	
	tis. ton CO2ekv	
CO2	5 035,499	5 143,030	5 440,297	6 394,856	5 963,990	6 838,957	
N2O	170,032	176,084	179,966	210,061	194,061	217,058	
CH4	25,434	25,495	26,854	28,434	24,150	22,848	
Spolu	5 230,965	5 344,608	5 647,117	6 633,351	6 182,201	7 078,863	

Tabuľka 2.4 Agregované emisie skleníkových plynov v doprave podľa druhu dopravy
Druh dopravy
	1996	1997	1998	1999	2000	2001	
	tis. ton CO2ekv	
Cestná doprava	4 207,426	4 404,758	4 720,560	4 634,104	4 148,826	4 750,889	
Železničná doprava	227,241	213,514	195,818	179,246	176,686	174,265	
Vodná doprava	129,903	124,115	188,321	160,997	129,212	135,484	
Letecká doprava	27,519	27,170	33,180	29,066	33,122	28,120	
Doprava - spolu	4 592,089	4 769,557	5 137,879	5 003,414	4 487,846	5 088,757	
Druh dopravy
	2002	2003	2004	2005	2006	2007	
	tis. ton CO2ekv	
Cestná doprava	4 896,734	5 037,366	5 327,175	6 297,477	5 859,058	6 740,537	
Železničná doprava	161,876	129,464	124,159	120,914	128,484	123,273	
Vodná doprava	139,206	139,171	155,841	171,509	143,803	163,105	
Letecká doprava	33,149	38,608	39,943	43,451	50,856	51,948	
Doprava - spolu	5 230,965	5 344,608	5 647,117	6 633,351	6 182,201	7 078,863	
V Prílohe sú uvedené základné charakteristiky navrhovaných opatrení na znižovanie emisií skleníkových plynov v sektore dopravy. Ako sme už konštatovali v úvode správy, odhadovaný redukčný potenciál navrhovaných opatrení, ale aj rozsah a forma ich financovania sú v tejto fáze len indikatívnymi údajmi. Ich konečný výber a kvantifikované ukazovatele, vrátane finančných nákladov, musia byť  výsledkom komplexného modelovania a projekcií – tak pre tvorbu emisií ako aj celkových makroekonomických dopadov.  

2. 4.  Sektor poľnohospodárstva a lesníctva

Analýza možností znižovania emisií CO2, metánu a iných skleníkových plynov z pôdohospodárstva

Podľa výsledkov bilancovania emisií skleníkových plynov v sektore poľnohospodárstva je hlavným zdrojom emisií živočíšna výroba a hnojenie poľnohospodárskych pôd dusíkom. Poľnohospodárstvo produkuje cca 30 % celkových emisií metánu a 90 % celkových emisií oxidu dusného v SR. V súvislosti so živočíšnou výrobou dochádza k produkcii metánu a oxidu dusného. V priebehu rokov 1990 – 2007 došlo k dramatickému poklesu počtu hospodárskych zvierat. Vďaka tomu sa množstvo emitovaného amoniaku sa mierne znižovalo. Produkcia emisií amoniaku z chovov hospodárskych zvierat na Slovensku sa znížila z 52917 t v roku 1990 na 25741 t v roku 2005.

Množstvo emitovaného metánu sa podobne ako pri amoniaku znižovalo. Produkcia emisií metánu z chovov  hospodárskych zvierat  na Slovensku klesla z 83907 t v roku 1990 na 37270 t v roku 2005 (CVŽV Nitra, 2008). Aj keď dochádza redukciou stavov hospodárskych zvierat k ich obmedzovaniu, musí sa znečisťovaniu ovzdušia prostredníctvom chovu hospodárskych zvierat venovať patričná pozornosť a navrhnúť a overiť vhodné technologické postupy na úpravu prostredia.

Je potrebné prehodnocovať koncepcie zvyšovania produkcie živočíšnych produktov s dopadom na skladovanie, aplikácie exkrementov a stanovísk k využitiu bioplynu. Väčší dôraz odporúčame klásť na výrobu maštaľného hnoja a spracovanie exkrementov. Jednou z možností, ako znížiť pomerne veľké úniky amoniaku a metánu do ovzdušia, je práve rýchlokompostovanie. 

Tabuľka  2.5 Vývoj produkcie skleníkových plynov z poľnohospodárstva

Rok	1990	1993	1998	2003	2004	2005	2006	
Enterická fermentácia	
Produkcia CH4 (Gg)	94,77	66,09	52,91	47,65	44,22	44,91	44,21	
Agreg. skleníkové plyny (Gg CO2 ekv.)	1 990,16	1 387,97	1 111,19	1 000,55	928,62	943,03	928,34	
Manažment živočíšnych odpadov	
Produkcia CH4 (Gg)	17,56	13,62	10,21	9,26	7,84	7,66	7,49	
Produkcia N2O (Gg)	3,53	2,40	1,76	1,53	1,43	1,38	1,34	
Agreg. skleníkové plyny (Gg CO2 ekv.)	1 463,21	1 028,81	761,42	668,41	606,79	587,58	571,81	
Poľnohospodárska pôda	
Produkcia N2O (Gg)	7,79	4,39	4,19	4,02	3,92	3,92	3,88	
Agreg. skleníkové plyny (Gg CO2 ekv.)	3 582	1 973	1 835	1 743	1 691	1 689	1 662	
spolu	7 035,37	4 389,78	3 707,61	3 411,96	3 226,41	3 219,61	3 162,15	

Zdroj: Informačný systém o emisiách skleníkových plynov v SR (www.ghg-inventory.gov.sk)

Návrh opatrení znižujúcich emisie skleníkových plynov zo živočíšnej výroby

Je potrebné zamerať sa na dlhodobé zmeny manažmentu chovu zvierat, kam patrí napríklad:
•	Zlepšenie kvalitatívneho zloženia kŕmnej dávky zvierat, optimalizovať príjem bielkovín a vylučovanie dusíka a tým aj uvoľňovanie N2O.
•	Zlepšenie manažmentu pasenia zvierat (najmä v znevýhodnených oblastiach), čo pomôže zvýšiť produktivitu zvierat a redukuje podiel energie uvoľnenej vo forme CH4. 
•	Zamedzenie, resp. zníženie úniku emisií CH4 zo skladovacích priestorov tuhých a kvapalných živočíšnych exkrementov chladením, uzatváraním, mechanickou separáciou tuhých a kvapalných živočíšnych odpadov.
•	Využívanie organického odpadu zo živočíšnej výroby na produkciu bioplynu a kompostovanie.
•	Zefektívnenie využívania hnojív na základe skutočnej potreby.
•	Na základe testovania pôdnych vzoriek vhodné načasovanie a určenie rozsahu aplikácie hnojív a takisto využívanie precíznych technológií (GP technológie a satelitné snímkovanie) umožní efektívne využívanie hnojív podľa potreby. 
•	Využívanie hnojív s postupným uvoľňovaním živín a  inhibítorov nitrifikácie.
•	Vytváranie predpokladov pre znižovanie emisií skleníkových plynov a zadržanie časti uhlíka v pôde aj znižovaním podielu pôdy obrábanej konvenčne.
•	Využívanie správnych spôsobov revitalizácie opustených trávnych porastov s vplyvov na rastliny a pôdu a využívanie správnych spôsobov využívania trávnych porastov.

Emisie z pôdy

Podpora tejto tzv. sekvestrácie uhlíka z ovzdušia do pôdy je dôležitým celospoločenským záujmom a poľnohospodárom umožní výrazne zlepšiť podmienky produkčného procesu.

Treba poznamenať, že orientovanie sa na kvantifikáciu množstva CO2, metánu a iných skleníkových plynov z pôdohospodárstva je často kontraproduktívne. Pre pôdu ako živý systém je charakteristické, že v nej prebiehajú významné procesy (mineralizácia, humifikácia, sorpcia a iné), pričom je prirodzené, že mineralizáciou organických substrátov sa v pôde tvorí CO2, ktorý môže čiastočne unikať aj do prostredia. Zdôrazňuje sa, že priemerne sa z 1 ha intenzívne obhospodarovanej poľnohospodárskej pôdy uvoľňuje do atmosféry okolo 4,2 t CO2.  Porast obilnín však pri úrode okolo 5 t.ha-1 je schopný utilizovať cca 16 t CO2. Zmeniť produkciu týchto plynov na pôde fakticky nie je možné, keďže procesy, dôsledkom ktorých je ich produkcia, sú pre pôdu nezastupiteľné tak, ako pre živočíchy je nevyhnutné dýchanie. Pri dýchaní živočíchov sa tiež uvoľňuje CO2, pričom množstvo predýchavaného CO2 mnohonásobne prekračuje hodnoty, ktoré sú vykazované pre pôdu (predpokladá sa že, hodnoty CO2 vyprodukované svetovou ľudskou populáciou a celou živočíšnou ríšou sú vyššie ako hodnoty vzniknuté umelou antropogénnou činnosťou). Zamedziť produkcii CO2 v poľnohospodárstve by bolo preto popretím zásad fungovania poľnohospodárskych produkčných systémov. 

Lesy a lesné ekosystémy

Lesné ekosystémy a spôsob využívania krajiny predstavujú osobitný sektor z hľadiska bilancovania najmä oxidu uhličitého, ako hlavného skleníkového plynu. Je tomu tak preto, že lesné ekosystémy sú najvýznamnejšou zásobárňou uhlíka v prírodných ekosystémoch a zmeny spôsobené obhospodarovaním lesov, odlesňovaním a pod. môžu podstatne ovplyvniť globálnu bilanciu uhlíka. Lesy možno považovať za významný stabilizačný prvok krajiny, aj z hľadiska ich schopnosti akumulovať a následne viazať uhlík. Táto ich funkcia prispieva k znižovaniu emisií skleníkových plynov, najmä oxidu uhličitého, pretože uhlík sa na dlhý čas zadržiava v lesnej biomase, pôde a produktoch z dreva. Lesy mierneho pásma majú značný potenciál viazania oxidu uhličitého. 

Najväčšia časť zásoby uhlíka z nadzemnej biomasy až 95 % sa viaže v živých stromoch a predstavuje čiastku 267,2 t.ha-1. Zásoba uhlíka viazaná v odumretých, suchých stromoch a v kategórii mŕtve drevo tvorí len 2 % z celkovej nadzemnej biomasy. Najmenšia zásoba uhlíka sa zistila v nadzemnej časti prízemnej vegetácie, ktorá je v lesnom ekosystéme tvorená rastlinami a semenáčikmi drevín. Zásoba uhlíka fixovaná v podzemnej biomase bola stanovená na základe pomeru k nadzemnej časti biomasy a predstavuje 7 %. Celková zásoba uhlíka fixovaná v pôde predstavuje hodnotu 291 t.ha-1. Najvyššie hodnoty sa zistili vo vrchných vrstvách minerálnej pôdy a to vo vrstve 0-20 cm (113 t.ha-1). Veľkosť zásoby uhlíka klesá s hĺbkou pôdy. Avšak v dôsledku vysokej koncentrácie organickej hmoty sa aj v hlbších vrstvách pôdy zistili vysoké zásoby uhlíka. 

Zvyšovaním zásoby dreva v lesoch SR a výmery lesnej pôdy, dochádza k nárastu zásob uhlíka viazaného v jednotlivých zložkách lesného ekosystému. Ku koncu roka 2007 dosiahla celková zásoba uhlíka viazaného v lesných ekosystémoch SR 515,2 mil. ton (515 208 333 ton), pričom najväčšie množstvá uhlíka sú viazané v lesných pôdach a v nadzemnej, hlavne stromovej biomase. 

Návrh opatrení na zvyšovanie existujúcich zásob uhlíka v lesných ekosystémoch:

Zvyšovanie zásob uhlíka v lesných ekosystémoch prostredníctvom realizácie nasledovných lesníckych opatrení (zachovanie, nahradenie uhlíka):
•	opatrenia na viazanie uhlíka  úpravou drevinového zloženia, porastovej štruktúry, ochranou a obnovou genofondu lesných drevín a premenou málo produktívnych a ekologicky nestabilných lesov,
•	zabezpečenie medzinárodnej spolupráce v rámci existujúcich systémov a v spolupráci s príslušnými organizáciami pri meraní, sledovaní a podávaní správ o stave a zmenách zásob uhlíka v lesných ekosystémoch.

Vytvorenie a finančné zabezpečenie efektívneho systému monitorovania vzniku lesných požiarov a realizácie účinných preventívnych opatrení proti ich vzniku

Mitigačné a adaptačné lesnícke opatrenia súvisiace s klimatickou zmenou sa naformulovali v Národnom lesníckom programe Slovenskej republiky a jeho Akčnom pláne, ktorý rozpracováva jeho rámcové ciele na podrobnejšie opatrenia a špecifikuje ich finančné zabezpečenie. Navrhli a schválili sa tieto konkrétne opatrenia:

Tabuľka. 2.6 Prehľad opatrení Akčného plánu NLP SR v rámci priority 4

Opatrenia (priorita 4, rámcový cieľ 1. NLP SR)	Zodpovednosť	Termín	
Využiť možnosti podpory z PRV SR: opatrenie „Obnova lesného potenciálu a zavedenie preventívnych opatrení“ na posilňovanie biodiverzity, ekologickej stability lesov a zlepšovania verejnoprospešných funkcií, fyzickými a právnickými osobami obhospodarujúcimi lesy vo vlastníctve súkromnom, obcí, ich združení, cirkvi a štátu.	Oprávnení žiadatelia	2007-2013	
Realizovať lesnícke opatrenia na viazanie uhlíka úpravou drevinového zloženia, porastovej štruktúry, ochranou a obnovou genofondu lesných drevín a premenou málo produktívnych  a ekologicky nestabilných lesov. 	Obhospodarovatelia lesov	2009-2013	
Zabezpečiť medzinárodnú spoluprácu v rámci existujúcich systémov a v spolupráci s príslušnými organizáciami pri meraní, sledovaní a podávaní správ o stave a zmenách zásob uhlíka v lesných ekosystémoch.	MP SR v spolupráci s MŽP SR	2009-2013	
Opatrenia (priorita 4, rámcový cieľ 2. NLP SR)	Zodpovednosť	Termín	
Využiť možnosti podpory z PRV SR: opatrenie „Obnova lesného potenciálu a zavedenie preventívnych opatrení“ na posilňovanie biodiverzity, ekologickej stability lesov a zlepšovania verejnoprospešných funkcií.	Oprávnení žiadatelia	2007-2013	
Upraviť modely hospodárenia (ciele, základné rámce a zásady) na adaptáciu lesných porastov dopadom klimatickej zmeny podľa výsledkov výskumnej úlohy „Vplyv globálnej klimatickej zmeny na lesy Slovenska“.	MP SR (NLC)	2009-2011	
Analyzovať dopady klimatickej zmeny na ochranu prírody a naformulovať opatrenia na zmiernenie dopadov do modelov biotopov v chránených územiach.	MŽP SR	2009-2011	
Podporovať ex situ opatrenia na zachovanie a trvalo udržateľné využívanie genetických zdrojov lesných drevín akútne ohrozených klimatickou zmenou, s dôrazom na zakladanie semenných sadov a reprodukčných výsadieb.	Obhospodarovatelia lesov	2009-2013	
Overiť možnosť uplatňovania alternatívnej metódy tvorby LHP metódou prevádzkovej inventarizácie.	Lesy SR, š. p., 	2009- 2011	
Opatrenia (priorita 4, rámcový cieľ 3. NLP SR)	Zodpovednosť	Termín	
Vypracovať metodický postup na uplatňovanie prírode blízkeho pestovania lesov	 MP SR	2012	
Navrhnúť ekonomické a inštitucionálne nástroje na vykonávanie včasných a systematických pestovných opatrení zameraných na tvorbu vhodnej štruktúry lesných porastov, podporu prirodzenej obnovy lesov a premenu nestabilných ihličnatých porastov	 MP SR	2010	
Vypracovať návrh  legislatívneho zámeru nového zákona o lesoch	MP SR	2013	

Finančné prostriedky na realizovanie niektorých mitigačných a adaptačných lesníckych opatrení možno čerpať najmä z týchto zdrojov:
-	vlastné zdroje odborných organizácií lesného hospodárstva, vlastníkov a obhospodarovateľov lesov,
-	Program rozvoja vidieka SR (PRV) 2007 – 2013.

2.5  Ďalšie opatrenia s priaznivým účinkom na znižovanie emisií skleníkových plynov

Pri plnení prísnejších redukčných cieľov je potrebné analyzovať aj ďalšie špecifické možnosti znižovania emisií skleníkových plynov priamo, alebo nepriamo cez znižovanie spotreby fosílnych palív a zvyšovanie energetickej efektívnosti na strane výroby ale aj spotreby energie. Podpora vývoja a širšieho využitia nízko-uhlíkových technológií môže viesť aj k nárastu nových kvalifikovaných pracovných miest,  ale predstavuje aj možnosť riešiť otázky zamestnanosti pre menej kvalifikovanú pracovnú silu.
Príkladom opatrenia s priaznivým účinkom na tvorbu emisií skleníkových plynov, ktoré zároveň rieši problém energetickej bezpečnosti štátu je budovanie nových, respektíve zvýšenie výkonu už jestvujúcich jadrových energetických zdrojov. Stratégia energetickej bezpečnosti SR presne kvantifikuje opatrenia na ďalší rozvoj jadrovej energetiky v stredno a dlhodobom horizonte. 

Ďalším opatrením, bez ktorého nie je možné podľa dostupných analýz naplniť strednodobé redukčné ciele rozvinutých a rozvojových krajín do roku 2020 je technológia zachytávania a skladovania oxidu uhličitého v geologických formáciách. 
Ide o finančne a technicky náročnú technológiu (náklady na jednotlivé procesy podľa dostupných údajov sa pohybujú v rozsahu: zachytenie: 5 – 115 US$/tCO2, transport: 1 - 8 US$/tCO2, geologické ukladanie: 0,5-8 US$/tCO2, následný monitoring: 0,1 – 0,3 US$/tCO2), ktorú je možné využiť na úrovni vlády – v prípade ambicióznych redukčných cieľov a za predpokladu, že nie sú k dispozície iné vhodné opatrenia – alebo na úrovni individuálnej prevádzky zaradenej do schémy obchodovania (výroba elektrickej energie z uhlia, iné energeticky náročné technológie). Rozsah využitia tejto technológie v  schéme obchodovania bude závisieť od vývoja cien emisných kvót na aukčných trhoch a vývoja nákladov pri širšom využití tejto technológie. V prípade záujmu sú na základe revidovanej smernice o ETS k dispozícii emisné kvóty v celkovom objeme 300 mil. ton z rezervy pre nové zdroje na demonštračné projekty CCS a inovatívne OZE. 

Súbor technických opatrení bude potrebné v komplexnej stratégii doplniť regulačnými nástrojmi na podporu energetickej efektívnosti, ale aj vhodne navrhnutým programom zelených dotácií, daní a bonusov, ktorý by motivoval k ďalšiemu využívaniu obnoviteľných zdrojov energie a znižovaniu spotreby tepelnej a elektrickej energie. Dôležitú úlohu pri prechode na nízko-uhlíkový typ ekonomiky zohrávajú inovatívne technológie. Aj napriek jestvujúcim strategickým dokumentom a programom stále nie je možné systémovú podporu v oblasti vedy výskumu v SR pre túto oblasť považovať za dostatočnú. Ďalším, zatiaľ len málo rozvinutým opatrením s dlhodobým pozitívnym účinkom je využívanie existujúcich a nových foriem pre aktívnu komunikáciu s konečným spotrebiteľom - okrem iného napríklad formou metodických príručiek pre oblasť využívania OZE. 

3.  Prehľad navrhovaných opatrení na plnenie cieľov KEB v oblasti využívania obnoviteľných zdrojov energie v podmienkach SR

Európska rada na svojom zasadnutí v marci 2007 potvrdila záväzný cieľ v rámci celého Spoločenstva, ktorým je do roku 2020 dosiahnuť 20 % podiel energie z obnoviteľných zdrojov energie (OZE) na hrubej konečnej energetickej spotrebe a záväzný cieľ, ktorým je minimálne 10 % podiel biopalív na spotrebe motorových palív v doprave. Tieto ciele majú dosiahnuť členské štáty nákladovo efektívnym spôsobom.

Slovensko má na základe mechanizmu prerozdelenia cieľov povinnosť zvýšiť využívanie obnoviteľných zdrojov energie v pomere ku hrubej konečnej energetickej spotrebe zo 6,7 % v roku 2005 na 14 % v roku 2020. Za predpokladu, že hrubá konečná energetická spotreba zostane v roku 2020 na rovnakej úrovni ako v súčasnosti, teda na úrovni cca 500 PJ, predstavuje 14 % využívanie OZE vo forme elektriny, tepla a biopalív, hodnotu 70 PJ. Z dôvodu transformácie na tieto jednotlivé formy energie je však potrebné využívať celkom 80 PJ OZE.

Pre dosiahnutie záväzného cieľa 14 % je dôležité zameranie sa na energetickú efektívnosť a úspory energie. Zvýšenie energetickej efektívnosti je možné podporou distribuovanej výroby elektriny, pretože k najväčšej strate energie pri výrobe elektriny dochádza nevyužitím tepla. Distribuovaná výroba elektriny je budovaná bližšie k užitočnému odberu tepla. Výrazné úspory je možné dosiahnuť aj v sektore vykurovania zatepľovaním a inými zlepšeniami tepelno-izolačných vlastností budov.

Druhým dôležitým bodom je úloha vlády pri podpore urýchlenia nárastu uplatnenia OZE na trhu a využívanie vyspelých technológií. Na Slovensku je potrebné zamerať prioritu výskumu, vývoja a demonštračné aplikácie (RD&D) na OZE a podporiť príchod investorov zameraných na výrobu OZE technológií. Pri integrovanom prístupe podpory RD&D, výroby zariadení a inštalácie zariadení OZE môže SR nákladovo efektívne dosiahnuť cieľ 14 %. Navyše je možné realizovať dlhodobé strategické predstavy o „nízko-uhlíkovej“ energetike a využiť exportné možnosti v technológiách OZE.

Kľúčovým pre dosiahnutie cieľa je však prístup v sektore vykurovania, kde musí byť dôraz na náhradu fosílnych palív biomasou. Existuje dostatočný technický potenciál biomasy (147 PJ) na to, aby prispela najvýraznejšou mierou k naplneniu cieľa. K takémuto plneniu by prispeli motivačné alebo regulačné opatrenia pre podporu jej využívania. V prípade výroby tepla z OZE v centrálnom zásobovaní teplom je možno posúdiť pre takýchto výrobcov uplatnenie daňových úľav pre zmenu palivovej základne alebo dať povinnosť minimálneho podielu OZE v dodávke tepla. V súčasnosti dostupným nástrojom financovania sú štrukturálne fondy. Investície v oblasti tepla nezvýšia cenu tepla pre odberateľov, skôr naopak znížia, resp. cena neporastie tak rýchlo ako teplo z fosílnych palív.

3.1  Analýza stavu využívania OZE

Využívanie OZE bolo vyhodnotené na základe dostupných údajov zo Štatistického úradu SR, ktoré sú k roku 2007. Konkrétne údaje o využívaní jednotlivých OZE a ich konečnej energetickej spotrebe sú v nasledujúcej tabuľke.

Tabuľka 3. 1. Využívanie OZE v roku 2007

2007	Hrubá domáca spotreba
(TJ)	Konečná energetická spotreba (KES)
(TJ)	
Biomasa	19 302	16 379	
Bioplyn	314	200	
Slnečná energia	1	1	
Geotermálna energia	438	438	
Veterná energia	29	29	
Vodná energia	16 024	16 024	
Kvapalné biopalivá	3 863	3 863	
Spolu OZE	39 971	36 934	
Spotreba energie celkom	754 441	409 033	
Podiel OZE	5,3%	9,0 %	
Hrubá konečná energetická spotreba	X	498 386	
Podiel OZE k Hrubej KES	X	7,4%	

Využívanie OZE v roku 2007 bolo takmer 40 PJ (1 PJ = 1015 J), takže z celkovej spotreby energie (tzv. hrubá domáca spotreba; 754,4 PJ)  tvorilo 5,3 %. Na konečnej energetickej spotrebe (KES) sa OZE podieľali  9 %.

Smernica EP a Rady 2009/28/ES berie do úvahy hrubú konečnú energetickú spotrebu, ktorá oproti KES zahŕňa aj spotrebu energetického odvetvia a straty pri distribúcií a prenose elektriny / tepla. V roku 2007 podiel využitých foriem OZE dosiahol k tomuto ukazovateľu 7,4 %. Tento podiel ako záväzný cieľ má SR zvýšiť do roku 2020 na hodnotu 14 %.

3. 2 Analýza podpory OZE

Doteraz len obmedzené množstvo krajín realizovalo efektívne metódy podpory pre OZE, ktoré mali za dôsledok ich zrýchlené rozšírenie a s tým súvisiacu výrobu zariadení. Vo všetkých krajinách OECD však existuje obrovský potenciál pre zlepšenie metód podpory a dynamického rozvoja OZE.

Metódy podpory môžu byť rozdelené do troch skupín:
– podpora výskumu a vývoja,
– podpora výroby zariadení, 
– podpora inštalácie zariadení.

Analýza v oblasti výskumu a vývoja

V oblasti výroby elektriny objavujúce sa technológie pre OZE vykazujú významný pokrok v účinnosti, spoľahlivosti prevádzky a znižovaní cien. Cena energie z OZE klesala dramaticky počas rozvoja technológií a nastavení úsporných opatrení. Niektoré náklady na výrobu elektriny sú  porovnateľné s konvenčnou formou výroby elektriny, napr. v prípade vodných a veterných elektrární. V prípade veterných a fotovoltaických elektrární treba mať na zreteli, že ich výstavba vyžaduje 100 % zálohu vo forme teplej točivej rezervy alebo PPC, čo má za následok zvyšovanie ceny elektriny.

Je nevyhnutné zaistiť integráciu nových technológií do elektrizačnej sústavy a rozvodných tepelných sietí, vrátanie špecifických technológií pre uskladňovanie energie a prevádzku sietí. Problém integrovania OZE do elektrizačnej sústavy a distribučných sietí tepla zostáva výzvou a mal by byť riešený pomocou  technologického pokroku a nastavený v rámci štruktúry podporných metód a regulačného rámca.

Pružné, spoľahlivé a nízko nákladové skladovanie energií je pretrvávajúcim problémom pri rozvoji väčšiny technológií pre obnoviteľné zdroje. Tieto problémy môžeme riešiť spolu pri pracovnom úsilí v rámci väčších celkov.

Viaceré krajiny majú svoje vlastné výskumné, vývojové a demonštračné (RD&D) priority, ktoré závisia od zdrojov financovania, technologických odborností, sile priemyslu a energetických trhoch. Posledné analýzy IEA demonštrovali zhodu v tom, že RD&D pre OZE musia byť posilnené, ale s upozornením, že priority musia byť dobre vybrané, aby riešili prioritné ciele politiky, najmä keď sa viažu na očakávanú efektivitu nákladov. Inteligentný výber takýchto priorít bude vždy uľahčovať rozvoj trhu nových a vylepšených technológií.

Napríklad investičné náklady fotovoltaických systémov (PV), ktoré predstavujú najvážnejšiu bariéru pre ich rozvoj, sú stále vysoké. Priemerná úroveň efektívnosti metód pre PV v rokoch 2000 - 2005 je nižšia o faktor desať v porovnaní s viac vyspelými technológiami OZE, ako napríklad veterná energia.

Analýza v oblasti výroby zariadení

Ciele na úrovni EÚ v oblasti OZE zaručujú dlhodobú a stabilnú politiku podpory technológií a rozvoja tohto priemyslu. Úspešná politika komercializácie technológie OZE zmenila exportnú výkonnosť viacerých štátov EÚ.

Kľúčovou prekážkou pri rozširovaní komercionalizácie technológií OZE je ich vyššia cena v porovnaní s konvenčnými technológiami. Zníženie nákladov musí zostať prioritou, aby sa zlepšil potenciál rozvoja trhu. To je možné dosiahnuť pokrokom v technológiách a tiež zlepšením výrobných a prevádzkových procesov, ktoré sú samotné tiež ovplyvnené cieleným rozvojom trhu a aktívnym investovaním v súkromnom sektore.

Obnoviteľné zdroje energie môžu zohrať dôležitú úlohu pri zlepšení exportnej orientácie Slovenska. Význam OZE na základe výhľadov pre nasledujúce desaťročia vzrastie a z tohto hľadiska zameranie sa na produkciu „zelených“ technológií  bude znamenať zvýšenie exportu, ak sa Slovenská republika zameria na technológie. Táto dlhodobá výzva si už v súčasnosti vyžaduje finančné prostriedky do výskumu a vývoja, ako aj podporu inovačnej schopnosti podnikov v tejto oblasti.
Analýza podpory inštalácie zariadení

Pri podpore inštalácie zariadení môže byť efektívne uplatňované široké spektrum stimulačných schém v závislosti na druhu podporovanej technológie a podmienkach v krajine. 

SR podobne ako väčšina krajín EÚ si zvolila spôsob podpory pre elektrinu z OZE prostredníctvom výkupných cien (Feed in tariffs). Tento spôsob podpory zaručuje stabilitu a rozvoj všetkých technológií OZE, avšak podporuje aj inštalácie zariadení, ktoré sú v štádiu vývoja (napr. PV). V nasledujúcich rokoch je dôležité venovať sa otázke efektívnosti nákladov.

Podpora pre výrobu tepla z OZE je len formou poskytovania nenávratných finančných prostriedkov z fondov EÚ pre podnikateľský a verejný sektor a v malej miere pre domácnosti zo štátneho rozpočtu. Implementácia Smernice EP a Rady 2009/28/ES si vyžiada zmenu aj v legislatíve v tejto oblasti.

Aj vo vzťahu k znižovaniu emisií skleníkových plynov je vhodné  na národnej úrovni vyvinúť kombinovaný metodický rámec, ktorým sa rýchlo aplikujú trhové princípy na využívanie vyspelých technológií. Toto je možné urobiť reťazcom metodických nástrojov, najmä podporou výkupnými cenami, podporou stanovenia množstva energie z OZE, podpory výskumu a vývoja a regulačnými mechanizmami.

3. 3  Možnosti dosiahnutia cieľov OZE

Východiskový stav

Za predpokladu, že hrubá konečná energetická spotreba zostane v roku 2020 na rovnakej úrovni ako v súčasnosti, teda na úrovni cca 500 PJ, predstavuje 14 % využívanie OZE vo forme elektriny, tepla a biopalív, hodnotu 70 PJ.

Vzhľadom k spôsobu výpočtu podielu a najmä z dôvodu transformácie biomasy na energiu (najmä na elektrinu) alebo na biopalivá, je potrebné využívať celkom 80 PJ OZE.

Stratégia energetickej bezpečnosti SR (schválená uznesením vlády č. 732/2008) navrhla pri konzervatívnom  prístupe (viď tabuľka č. 3.2) dosiahnuť v roku 2020 podiel OZE na hrubej spotrebe energie 12 %, čo zodpovedá využívaniu 100 PJ.

Rozdiel 20 PJ, ktorý je daný rozdielom možnosti dosiahnutia pri konzervatívnom prístupe a záväzným cieľom, predstavuje príležitosť pre SR byť krajinou, ktorá by na základe štatistického obchodovania medzi členskými štátmi so zelenou energiu získala finančné prostriedky.

Tabuľka 3.2  Odhad využívania OZE do roku 2020 pri konzervatívnom prístupe

	2010
[TJ]	2015
[TJ]	2020
[TJ]	
Biomasa	31 000	48 000	66 000	
Slnečná energia	300	1 000	6 000	
Geotermálna energia	200	1 000	3 000	
Vodná energia	18 000	20 000	22 000	
Veterná energia	300	x	x	
Energetické odpady 	200	x	x	
Spolu	50 000	73 000	100 000	
Podiel OZE [%]	6,4	9,0	12,0	
Zdroj: MH SR, Stratégia energetickej bezpečnosti SR

Napĺňanie orientačnej trajektórie

Členské štáty musia prijať účinné opatrenia určené na zabezpečenie toho, aby sa reálny podiel energie z obnoviteľných zdrojov energie voči celkovej konečnej spotrebe energie rovnal alebo bol vyšší oproti podielu uvedenému v orientačnej trajektórii podľa uvedenej smernice. Orientačná trajektória stanovuje minimálny podiel v rokoch 2011 - 2012, 2013 - 2014, 2015 - 2016 a 2017 - 2018. Nasledujúci graf orientačnej trajektórie znázorňuje aj minimálne množstvo využívania OZE v jednotlivých rokoch. 

Obrázok 3.1 Orientačná trajektória

Zdroj: MH SR

Dosiahnutie minimálneho množstva energie z OZE v jednotlivých obdobiach podľa orientačnej trajektórie je možné prostredníctvom výroby elektriny, tepla a biopalív z OZE.
Teplo a elektrina

Podiel elektriny a tepla je daný na rozhodnutí členského štátu, avšak v súčte spolu s biopalivami musí napĺňať orientačnú trajektóriu a záväzný cieľ. 

Pre dosiahnutie cieľa OZE sa vychádza z princípu minimalizácie nákladov pri integrovanom prístupe k cieľu OZE a cieľu zníženia emisií skleníkových plynov. Je zrejmé, že pri použití tohto princípu sa využívanie OZE musí sústrediť na technológie, ktorých využitie vedie k cenám energií blízkych trhovým. Využívanie OZE odráža ich technický potenciál a ekonomickú výhodnosť jednotlivých foriem OZE. 

Vyspelé REHC (Renewables for heating and cooling - REHC) technológie, ktoré používajú solárnu energiu, biomasu a geotermálne zdroje sú v súčasnosti dostupné ako cenovo efektívne prostriedky na zníženie emisií oxidu uhličitého (CO2) a zníženie závislosti na fosílnych palivách. Tieto technológie sú blízko hromadného uplatnenia na trhu. 

Pri dosiahnutí náročných cieľov v OZE a znižovania emisií skleníkových plynov (GHG) existuje aj v SR tento pozoruhodný potenciál pre nahradenie fosílnych palív, a často, aj pri relatívne nízkej cene za tonu neuniknutého CO2 .

Na úrovni EÚ sa v posledných rokoch uplatňovala politika, ktorá vyvolala podporu širšieho rozvinutia výroby elektriny z  OZE, využitia biopalív v doprave, a pritom zatienila možné ciele rozvoja technológii REHC. A pritom dopyt po vykurovaní a chladení v priemysle, v komerčnej sfére a bytovom sektore predstavuje okolo 40 až 50 % zo súhrnnej spotreby. Technológie REHC majú dostatočný potenciál na dosiahnutie väčšieho podielu na tomto rozsiahlom trhu. 

Ostatné zdroje na výrobu tepla/chladu predstavujú slnečná a geotermálna energia. Finančné a technologické možnosti umožňujú využívať slnečnú energiu v najbližších rokoch najmä na výrobu tepla a teplej úžitkovej vody. V horizonte 10 rokov však budú dosiahnuté významné pokroky pri výrobe chladu pomocou solárneho chladenia. Geotermálna energia je vzhľadom na vysoké vstupné náklady vhodná pre vykurovanie väčších obytných celkov a v CZT. V lokalitách, kde je vhodný potenciál geotermálnej energie na výrobu tepla, je potrebné uprednostniť využívanie tohto zdroja oproti všetkých ostatným zdrojom.

Vzhľadom na dobré podmienky a obmedzené používanie slnečnej energie je vhodné zvážiť direktívnu (povinnú) inštaláciu solárneho ohrevu vody na všetkých nových budovách s limitovaním výnimiek, ako to bolo realizované v prípade Španielska, kde pri relatívne malých nákladoch vlády sa zdvojnásobila inštalovaná kapacita za obdobie 3 až 4 rokov. Takéto direktívne regulácie sa môžu rozšíriť aj na iné druhy REHC technológií a poskytnúť tak najlacnejšie aplikácie, v závislosti na miestnom vhodnom zdroji.

Nákladnejšou alternatívou dosiahnutie cieľa je zameranie sa len na výrobu elektriny z OZE a neprijatie žiadnych opatrení na podporu výroby tepla z OZE. Vyplýva to z potenciálu jednotlivých OZE, kde najvyšší celkový potenciál má slnečná energia a v súčasnosti je výroba elektriny z tohto zdroja finančne najnákladnejšia.

V Prílohe uvádzame podrobnejší prehľad navrhovaných opatrení na plnenie cieľov KEB o oblasti podpory využívania OZE vo väzbe na štátny rozpočet. 

4. Podmienky a opatrenia na plnenie národných cieľov 
v oblasti využívania biopalív v podmienkach SR 

4. 1 Zdroje biomasy na energetické využitie - výroba tepelnej a elektrickej energie, výroba biopalív

Z hľadiska potravinovej zabezpečenosti obyvateľov Slovenska postačuje podľa predbežných prepočtov 1 048 500 ha orných pôd a 341 000 ha trvalých trávnych porastov. Túto pôdu by sme mali v každom prípade zachovať pre účely poľnohospodárskej produkcie – základná, resp. primárna poľnohospodárska pôda.
Efektívnemu hľadaniu riešenia kompromisu medzi využitím pôdy pre klasickú poľnohospodársku výrobu a pre pestovanie energetických plodín môže napomôcť účelová kategorizácia poľnohospodárskych pôd zohľadňujúca záujmy spoločnosti i agrárneho sektoru. Podľa takejto kategorizácie poľnohospodárske pôdy členíme na primárnu, sekundárnu a ostatnú poľnohospodársku pôdu.
Primárna poľnohospodárska pôda predstavuje pôdu, ktorú je zo strategického účelu potrebné ponechať pre priame poľnohospodárske využitie, t.j. pre takú úroveň pestovania rastlín a chovu zvierat, ktorá neohrozí potravovú dostatočnosť obyvateľstva. Je to "rodinné striebro“ krajiny pre poľnohospodárstvo a výrobu potravín, preto sa označuje ako základná - primárna pôda.
Z metodického hľadiska ide o pôdu, ktorá je registrovaná v LPIS (Land parcel identification system) z hľadiska začlenenia do typologicko-produkčných kategórii poľnohospodárskeho pôdneho fondu ide o potenciálne orné pôdy (O1, O2, O3, O4, O5, O6, O7) a striedavé polia - stredne produkčné polia a produkčné trávne porasty (OT1). Sú to  pôdy s najvyšším produkčným potenciálom, bodová hodnota bonitovanej pôdno-ekologickej jednotky (BPEJ) je v rozpätí 38 - 100 bodov a priemerná bodová hodnota BPEJ je 70,35 b. Primárny poľnohospodársky pôdny fond zaberá 1 389,5 tis.  ha, čo predstavuje asi 66 % v súčasnosti evidovaných poľnohospodárskych pôd Slovenska v LPIS.
Sekundárna poľnohospodárska pôda predstavuje pôdu, ktorú je za predpokladu záujmu spoločnosti možné dočasne použiť na iné ako potravové účely, pričom takýmto využívaním nedôjde k jej znehodnoteniu (charakter i vlastnosti ostávajú prakticky nezmenené). Túto pôdu je možné vyčleniť na alternatívne poľnohospodárske využitie, výrobu bioenergií, na výrobu surovín, na zalesnenie, športové, turistické a rekreačné účely a časť z neho môže byť využitá aj na zábery.
Z metodického hľadiska ide o pôdu, ktorá je registrovaná v LPIS a z hľadiska začlenenia do typologicko-produkčných kategórii poľnohospodárskeho pôdneho fondu ide o potenciálne striedavé polia – menej a málo produkčné polia a produkčné trávne porasty (OT2, OT3), potenciálne trávne porasty (T1, T2, T3) a pre agroekosystémy nevhodné územia (N). Ide o pôdy s bodovou hodnotou BPEJ v rozpätí 1 - 55 bodov a priemernou bodovou hodnotou BPEJ 29,43 b. Sekundárny poľnohospodársky pôdny fond zaberá 707,0 tis. ha, čo predstavuje asi 34 % v súčasnosti evidovaných poľnohospodárskych pôd Slovenska v LPIS.
Ostatná poľnohospodárska pôda – pôda, ktorá by mala byť prednostne využívaná na alternatívne poľnohospodárske využitie, na pestovanie energetických plodín a rôzne nebiologické účely - športové, turistické, rekreačné a na zábery. Z metodického hľadiska ide o pôdu, ktorá nie je registrovaná v LPIS, ale patrí do poľnohospodárskeho pôdneho fondu.

Ostatný poľnohospodársky pôdny fond zaberá 369 088 ha, čo predstavuje asi 15 % v súčasnosti evidovaných poľnohospodárskych pôd Slovenska.
Prepočty poukazujú na skutočnosť, že tzv. rezerva orných pôd je síce na hranici 18 %, no rezerva produkcie pre zachovanie potravovej dostatočnosti v závislosti od jednotlivých komodít je len na hranici 10 - 14 %.
Tzv. „voľná pôda“ sa viac menej dotýka len plôch trvalých trávnych porastov. V prípade sekundárneho pôdneho fondu je k dispozícii 513,8 tis. ha trvalých trávnych porastov, z ktorých približne 1/3 t.j. 171,2 tis. ha sa môže využívať intenzívnym spôsobom. Alternatívne pôdy tak predstavujú 342,5 tis. ha TTP. 
Pri prognózovanom stave obyvateľov 4,88 mil. (v roku 2050) by na pokrytie potravinovej dostatočnosti postačovalo 930,3 tis. ha orných pôd a teda 118 tis. ha by mohlo alternovať pre iné účely (v kalkuláciách odporúčame ponechať ako rezervu).

Tabuľka 4.1 Celkový energetický potenciál biomasy v SR

Druh biomasy	Množstvo
(t)	Energetický potenciál
(PJ)	
Poľnohospodárska biomasa na spaľovanie	2 031 000	28,6	
Lesná dendromasa	2 432 000	26,8	
Drevospracujúci priemysel	1 835 000	22,0	
Biomasa na výrobu biopalív	200 000	7,0	
Komunálny drevný odpad	300 000	3,6	
Výlisky a výpalky pri výrobe biopalív	400 000	8,4	
Exkrementy hospodárskych zvierat	13 700 000	10,0	
Účelovo pestovaná biomasa na výrobu energie vrátane bielych plôch 	4 050 000	40,6	
Spolu 	24 948 000	147,0	
	Zdroj: Akčný plán využívania biomasy na roky 2008 – 2013, MP SR 

Využívanie biomasy má však aj svoje riziká, napríklad pestovanie rýchlorastúcich drevín, ktoré sa bežne realizuje v podobe monokultúrnych plantáží môže mať negatívne dôsledky na ekosystémy. Pri pestovaní energetických rastlín by sa tiež nemali používať pesticídy a hnojivá, pretože výrazne poškodzujú prírodu, čo odporuje logike využitia biomasy ako ekologicky nezávadného zdroja energie. 
Výber lokalít vhodných na pestovanie energetických plodín by mal vychádzať z nasledujúcich postupov, resp. odporúčaní:
•	Komodity, ktoré sú z kategórie poľnohospodárskych plodín (obilniny, kukurica, repka, zemiaky, slama, mätonohy, plodiny pre výrobu bioetanolu a pod.) je možné umiestňovať na existujúce poľnohospodárske pôdy bez výrazných obmedzení – tvoria súčasť bežného osevného postupu s ročným striedaním in situ. 
•	Rýchlorastúce dreviny (vŕba košikárska, topole, olše agáty a pod.) bude potrebné lokalizovať mimo pôdu, ktorú chceme zachovať. Môžu to byť plochy nezahrnuté do kontrolného systému LPIS, resp. aj plochy v LPIS-e mimo tzv. základnú pôdu. 
•	Na tzv. primárnu (základnú) pôdu umiestňovať len poľnohospodárske plodiny. V prípade výsadby rýchlorastúcich drevín na tieto plochy nevyplácať dotácie.
•	Na plochy evidované v LPIS, ktoré sú mimo tzv. základnú plochu umožniť pestovanie rýchlorastúcich drevín s doterajšou dotačnou podporou štátu.
•	Na poľnohospodárskych pôdach mimo evidencie LPIS umožniť pestovanie rýchlorastúcich drevín a súčasne to aj dotačne podporiť platbou na plochu (vtiahnuť ich do dotačného systému).
Medzi využiteľné zdroje biomasy patria aj rýchlo rastúce dreviny (napr. vŕba, topoľ, jelša, agát). Rýchlorastúce dreviny sa na poľnohospodárskych pôdach Slovenska doposiaľ veľkoplošne nepestovali. 
Rýchlorastúce dreviny majú oproti energetickým lesom predovšetkým tú výhodu, že doba medzi výsadbou a ťažbou je podstatne kratšia a pohybuje sa medzi 2 - 5 rokmi.

Energetické plodiny

Rok 2007 bol prvým rokom, v ktorom sa poskytovali finančné podpory na pestovanie energetických plodín. Na Slovensku k 15. máju 2007 zaregistrovaných 79 641, 50 ha poľnohospodárskej pôdy určenej k pestovaniu energetických plodín, čo činí z celkovej výmery poľnohospodárskej pôdy na Slovensku cca 3,28 %. Celkove bola v roku 2007 podľa údajov PPA na Slovensku plánovaná produkcia cca 202 466 t energetických plodín. 

Z plodín pestovaných na energetické využitie  bola v najväčšom rozsahu zastúpená repka olejná (86,17 %). Z celkovej výmery repky olejnej pestovanej v roku 2007 na Slovensku tvorila výmera repky olejnej na energetické účely cca 44 %. V poradí ďalšou bola kukurica na zrno (13,35 %). Jej podiel z celkovej výmery kukurice na zrno na Slovensku v roku 2007 bol cca 7 %. Ostatné energetické plodiny (pšenica, trávy a trávne porasty, rýchlorastúce dreviny) boli pestované v minimálnych objemoch.

Podľa údajov PPA bolo v roku 2007 na účely pestovania energetických plodín na Slovensku vyplatená podpora 1 754 831 EUR (52 866 045,50 SKK). Spomedzi priamych platieb vyplatených v roku 2007 tvorili platby na podporu pestovania energetických plodín len 1,5 %.

Opatrenia

Na produkciu surovín na výrobu biopalív a iných energetických biokvapalín využívať bežné poľnohospodárske plochy so stanovením limitov, aby nedošlo k ohrozeniu potravovej bezpečnosti štátu, určiť hranicu obsahu uhlíka v pôdach nespôsobilých na produkciu surovín na výrobu biopalív a iných biokvapalín.

•	Monitorovať vplyvy pestovania energetických plodín na biologické, fyzikálne, chemické a produkčné parametre pôdy.
•	Monitorovať vplyvy pestovania energetických plodín na biologickú diverzitu, životné prostredie a vidiek.
•	Zaviesť a používať pravidlá na posudzovanie vhodnosti plantážového pestovania monokultúr a geograficky nepôvodných (inváznych) druhov rastlín na energetické účely z hľadiska ochrany prírody, krajiny a pôdy.
•	Spracovať účelný, monitorovací, evidenčný, štatistický systém o množstve vyrobenej biomasy a plochách osiatych energetickými plodinami (kvantifikácia podľa druhov).
•	Prijať účelné, finančné, podporné mechanizmy pre produkciu fytomasy s energetickým využitím, zvlášť pri využívaní menej hodnotnej a znehodnotenej pôdy.
•	Testovať v experimentálnych podmienkach pestovanie netradičných energetických plodín a vypracovať metodiky ich efektívneho pestovania.
•	Výskum a vývoj treba zamerať na inovatívne energetické technológie, integrované a hybridné systémy, energetické záložné systémy, technológií uskladňovania energie. Zameranie na znižovanie nákladov na výrobu, predlžovanie životného cyklu a zvyšovanie spoľahlivosti technológií. Netreba pritom zabudnúť na špecifiká a rozdiely v technologických prvkoch pestovania rastlín na priame spaľovanie, rastlín na výrobu bioplynu, rastlín na výrobu bioetanolu, resp. bionafty a pod. 
•	Kontinuálne finančné zabezpečiť výskumné programy.  

Všetky odporúčania budú realizované vedecko-výskumnou základňou MP SR v spolupráci s ostatnými rezortmi, ak to bude potrebné, v rokoch 2010 - 2020.

Surovinové možností výroby biopalív II. generácie

Druhá generácia procesov výroby biopalív sa odlišuje od prvej generácie:

a) komplexným využitím biomasy,
b) prednostným spracovaním celoročných nepotravinárskych plodín (drevná biomasa, vysoko rastúce trávnaté porasty) a lignocelulózových zvyškov a odpadov (drevná štiepka z konárov stromov, zvyšky úrody a nadbytočná poľnohospodárska slama).
Podľa doterajších kvantifikácii by cieľ podielu biopalív v doprave do roku 2010 vyžadoval na výrobu metylesterov približne 40 % zberovej plochy repky a na výrobu bioetanolu 12 % zberovej plochy kukurice, čo je 5,8 % projektovanej zberovej plochy. Splnenie cieľa do roku 2020 (10 % palív spotrebovaných v doprave) by približne zdvojnásobilo uvedené čísla. Slovensko v uvedených komoditách disponuje vývoznými prebytkami, takže splnenie cieľov v oblasti biopalív by významnejšie neovplyvnilo zdroje pre domáce potravinové použitie. Biomasa rastlinného pôvodu na energetické využitie, pestovaná na poľnohospodárskej pôde, môže mať formu fytomasy alebo dendromasy.

Dendromasa

Celkový súčasný ročný využiteľný potenciál dendromasy na Slovensku podľa pripravovaného Akčného plánu SR vypracovaného Národným lesníckym centrom (NLC) – Lesníckym výskumným ústavom (LVÚ)  je 4,567 mil. ton s energetickou hodnotou 52,4 PJ. Celkový ročný potenciál Slovenska v produkcii lesnej biomasy vhodnej na energetické využitie do roku 2010 dosiahne približne 1 810 tis. ton, čo predstavuje cca 17 PJ. Po roku 2010 sa bilancia lesnej biomasy môže reálne zvýšiť vyššou ťažbou dreva  pestovaním energetických porastov na výmere 45 400 ha. Najväčším dodávateľom paliva vo forme štiepok a palivového dreva je lesné hospodárstvo. V podniku Lesy SR, š. p. sa vyrobilo ročne 150 tis. ton štiepok, pričom približne 20 tis. ton sa exportovalo najmä do Maďarska. Menší producenti palivových štiepok vyrobili približne 40 tis. ton štiepok zo suroviny z neštátnych lesov a odpadov z DSP (drevospracujúci podnik).

Fytomasa

Výmery poľnohospodárskej pôdy, na ktorých sa pestujú hlavné poľnohospodárske plodiny, predstavujú v súčasnej dobe aj najväčší zdroj produkovanej biomasy. Je to biomasa, ktorá vzniká ako vedľajší produkt, či odpad, pri hlavnej výrobe vo forme slamy, odrezkov pri reze ovocných drevín alebo viniča. Osobitnú skupinu tvorí produkcia sena a drevnej hmoty z krovín na trvalých trávnych porastoch.  

Celková produkcia slamnatej biomasy vyprodukovanej pri pestovaní hustosiatych obilnín (pšenica, jačmeň, raž, ovos a tritikale) pestovaných na výmere 637 752 ha, predstavuje hmotnosť 1 671 961 ton. Z tejto produkcie biomasy je možné, podľa odborných odhadov (po odpočítaní slamy na kŕmenie, podstielanie) využiť na energetické účely cca 40 %, to znamená cca 669 000 ton.

Produkcia ostatných druhov rastlinnej biomasy (slama pri pestovaní kukurice na zrno, repky, slnečnice a drevnej hmoty z TTP, sadov a vinohradov) produkovanej na ploche s výmerou 872 946 ha, predstavuje hmotnosť 1 839 048 ton. Z tejto produkcie biomasy môžeme podľa odborného odhadu využiť na energetické účely asi 70 %, čo predstavuje hmotnosť asi 1 287 333 ton. Ročne je možné využiť na energetické účely viac ako 1 mil. ton slamy obilnín bez toho, aby sa znížila jej spotreba na kŕmenie a podstielanie. Táto hodnota predstavuje 38 % z ročnej produkcie obilnej slamy. Produkcia biomasy za rok predstavuje 4 990 120 ton.

Rezort pôdohospodárstva môže dodať na trh s biomasou reálne 1 mil. ton poľnohospodárskej biomasy zo slamy a drevného odpadu, okolo 3,2 mil. ton lesnej biomasy a odpadov z drevospracujúceho priemyslu, podľa potreby môže rezort poľnohospodárstva ponúknuť produkciu účelovo pestovanej biomasy z výmery cca 300 tis. ha plôch s energetickým potenciálom minimálne 56,8 PJ.
       
Opatrenia

•	Optimalizovať možnosti zvyšovania produkcie rýchlorastúcich drevín na poľnohospodárskej aj nepoľnohospodárskej pôde z hľadiska kvantity a kvality produkcie biomasy.
•	Zamerať sa na produkciu celulózy, ako fytomasy pre produkciu biopalív druhej generácie. 
•	Riešiť potreby a možnosti výroby surovín na výrobu biopalív druhej generácie z hľadiska množstva potrebných surovín z lesníckej produkcie, z rastlinnej výroby, zo živočíšnej výroby, resp. z odpadov a zvyškov nepotravinárskych celulózových a lignocelulózových materiálov.
•	Venovať sa výberu a možnostiam pestovania rastlinných druhov vhodných pre extrémne oblasti (napr. suché oblasti, degradovaná pôda).
•	Vyvinúť pestovateľské technológie pre produkciu bioenergie a biomasy určenej na energetické využitie tak, aby náklady (vstupy) na produkciu boli znížené o niekoľko desiatok percent.
•	Zavádzať moderné technológie na ťažbu, spracovanie a tiež energetické využívanie dendromasy. 

Na základe analýzy je zrejmé, že Slovensko má dostatočné surovinové zdroje v oblasti biopalív II. generácie. Úspešné plnenie stanovených cieľov bude preto závisieť najmä od efektívnosti podporných opatrení pre ich využitie v oblasti konečnej spotreby. 

V Prílohe uvádzame prehľad navrhovaných opatrení pre dosiahnutie cieľov SR v oblasti využívania biopalív.

5. Záver a návrh ďalších krokov pre prípravu komplexnej stratégie plnenia cieľov KEB v podmienkach  SR

1.	Na základe intenzívnej spolupráce zainteresovaných rezortov v priebehu I. polroku 2009 a v súlade s plnením bodu B.1 uznesenia vlády SR č.884/2008 z 3.decembra 2008 bol v máji pripravený súbor analýz, vrátane návrhov opatrení pre plnenie cieľov KEB v oblasti znižovania emisií skleníkových plynov a zvyšovania podielu obnoviteľných zdrojov na konečnej spotrebe energie. 

2.	Predkladaný súbor opatrení stále nemá podobu komplexnej stratégie SR pre plnenie cieľov KEB, okrem iného aj preto, že na úrovni EÚ sa priebežne pripravujú rozhodnutia a nariadenia, ktoré určia pravidlá pre praktickú implementáciu. 

3.	V ďalšej fáze bude potrebné s pomocou modelovacích techník stanoviť redukčný potenciál, vzájomné synergie a marginálne náklady zníženia emisií pomocou navrhovaných opatrení. Krivky marginálnych nákladov znižovania emisií pri jednotlivých opatreniach by mali byť základom pre prípravu konečnej stratégie čiže identifikácie optimálneho mixu opatrení. Jej súčasťou bude aj návrh ekonomických a fiškálnych nástrojov na podporu ich realizácie a plnenia prijatých cieľov. 

4.	Makroekonomické analýzy, voľba vhodných foriem financovania vrátane využívania flexibilných mechanizmov pre oblasť skleníkových plynov ale aj OZE, príprava systému aukcií emisných kvót, manažment očakávaných výnosov z aukcií – všetko tieto aspekty musia byť súčasťou prípravy SR na efektívnu implementáciu navrhovaných opatrení KEB. 

5.	Komisia pre klimaticko-energetický balíček na úrovni štátnych tajomníkov spolu s pracovnou expertnou skupinou sú veľmi dobrým základom pre prípravu podkladov a analýz s prierezovým charakterom. Doterajšie skúsenosti však potvrdzujú, že aj napriek snahe a relatívne dobrej spolupráci zainteresovaných subjektov pretrváva problém rozhodujúceho koordinačného subjektu s primeranými kompetenciami na úrovni vlády.  

6.	Vzhľadom na rozsah, prierezový charakter, odbornú a finančnú náročnosť prípravy praktického plnenia cieľov KEB je preto potrebné sa tiež venovať otázke inštitucionálneho zabezpečenia celého procesu. Keďže ide o ciele, ktoré budú výrazným spôsobom a dlhodobo ovplyvňovať ekonomický vývoj SR, je nevyhnutné na úrovni vlády hľadať systémové a účinné riešenie. 

7.	Dosiahnutie cieľa 14 %-ného podielu OZE na konečnej spotrebe do roku 2020 môže mať zásadný vplyv na výrazné zvýšenie cien elektriny pre konečných odberateľov. Toto riziko je potrebné analyzovať a primerane zohľadniť v návrhu rámca pre riadenie nákladov a výnosov KEB.

PRÍLOHA 

Prehľad pripravovaných legislatívnych krokov EK a členských krajín pre praktické plnenie cieľov KEB

Smernica č. 2009/29/ES – EU ETS
	
Dátum/rok	Opatrenie	Zodpovednosť	Obsah povinnosti	Výstup/forma	

31. december 2009	

Carbon leakage/Únik uhlíka	

Komisia 	Výsledky analýz boli prediskutované medzi všetkými účastníkmi, návrh Rozhodnutia schválený na Výbore EK pre zmenu klímy (17.9.09), *aktuálne v štádiu 3-mesačného kontrolného obdobia, kde ide o dohľad EP a Rady/Európskej Rady
* 23.9.09 bol schválený Návrh rozhodnutia Komisie, ktorým sa podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES určuje zoznam odvetví a pododvetví, ktoré sa považujú za odvetvia a pododvetvia, ktoré čelia vysokému riziku úniku uhlíka.	
Rozhodnutie EK so zoznamom sektorov/subsektorov
	
Do konca roka 2009	Auctioning/Aukcionovanie	Komisia 		Plán k príprave nariadenia o aukciách v EU ETS	

30. jún 2010	

Auctioning/Aukcionovanie 	

Komisia 	EK zahájila verejnú diskusiu s ČŠ a účastníkmi v rámci prípravy nariadenia k aukciám emisných kvót v EÚ ETS. Návrh nariadenia bude ČŠ zaslaný do konca roka 2009.	

Nariadenie k aukciám emisných kvót v EÚ ETS	

30. jún 2010/30. september 2010	

Určenie celkového stropu pre EU ETS/ Cap setting	

Komisia 	Zverejnenie obmedzení pre existujúce prevádzky (do 30.6.2010)  nasledované odsúhlaseným obmedzením (cap) nových sektorov a plynov vrátane opt-in (a opt-out) od 2008-2012 (do 30.9.2010). súhrnná metóda nastavovania obmedzení už prezentovaná ČŠ.	

Oznámenie/zverejnenie	

Po septembri 2010	
Kvantitatívny a kvalitatívny prístup k CDM (vrátane letectva) 		Kvantitatívny prístup – podľa čl. 11a (8), 5. odsek – celkové množstvo kreditov nemá presahovať 50% hranicu hodnôt redukcie EÚ spred r. 2005; toto opatrenie bude možné až po zverejnení odsúhlasených obmedzení a presné množstvo kreditov bude na zvážení Komisie pre zmenu klímy.
Kvalitatívny prístup – podľa čl. 11a (9), použitie špecifických kreditov z projektových druhov môže byť obmedzené pomocou komitologických prostriedkov a len na základe záverov z Kodanskej konferencie.		
September 2010	Benchmarking 	Komisia 		Návrh rozhodnutia/Draft decision 

December 2010	

Benchmarking 	

Komisia	Na základe multilaterálnych a bilaterálnych stretnutí so zainteresovanými subjektmi, vrátane priemyselných organizácií (prebiehajú od septembra 2009 do jari 2010 (keď sa budú prejednávať drafty benchmarkov) bude EK pokračovať v diskusiách so zainteresovanými stranami. 	

Rozhodnutie 	

31. december 2010	

Stanovenie predbežného rozsahu aukčných práv ČŠ	

Komisia 	Toto opatrenie je potrebné urobiť podľa čl. 10(1) revid. Smernice o ETS; orgány EK v tomto smere pripravujú pre ČŠ smernice (napr. definícia elektrického generátora) s cieľom zhromaždiť ďalšie vstupy pre realizovanie tejto úlohy.	

Publikácia 	
Každoročne/31. december 2010	Monitorovanie trhu	Komisia 	EK bude kontrolovať fungovanie trhu s uhlíkom a predložiť výročnú správu; do konca dec. 2010 bude skúmať, či je trh vhodne chránený od nelegálneho obchodovania a manipulácií s trhom; ak to bude potrebné - EK navrhne ďalšie riešenia pre zaistenie nevyhnutnej ochrany.	Správa 	

30. september 2011	

Dobrovoľné obmedzenie celoplošného aukcionovania energetického sektora	

ČŠ	ČŠ, ktoré spĺňajú podmienky na udelenie výnimky zo stanoveného objemu povinných aukcií musia doručiť žiadosť do EK, ak majú záujem využiť túto možnosť. V zhode s ustanoveniami revidovanej smernice ETS, EK poskytne ČŠ včasné poradenstvo, aby sa predišlo prípadným konkurenčným deformáciám a aby sa minimalizoval negatívny dopad na znižovanie emisií . 	

Žiadosť 	

31.december 2011/2013	

Námorná doprava 	

ČŠ, Komisia 	V prípade neschválenia medzinárodnej dohody, ktorá by monitorovala tvorbu emisií z medzinárodnej  námornej dopravy prostredníctvom IMO, alebo podobnej dohody schválenej EK v rámci rokovaní UNFCCC do 31.12.11, EK vytvorí návrh na začlenenie medzinár. námorných emisií do záväzku tak, aby tento vstúpil do platnosti do r. 2013.	

Dohoda/záväzok 	

31. december 2015	
300 mil. kvót z rezervy nových účastníkov pre CCS a OZE	

Výbor EK pre zmenu klímy	Toto množstvo kvót má byť použité na financovanie demonštračných projektov CCS a inovatívnych OZE; do tohto procesu sa EK snaží zainteresovať Európsku investičnú banku. Stále zostávajú nevyriešené otázky ku konkrétnemu rozdielu finančných zdrojov medzi CCS – OZE, ale aj finančné vyjadrenie objemu 300 mil. kvót a výberová procedúra pre schvaľovanie jednotlivých  projektových návrhov..		

Smernica č. 2009/31/ES - Zachytávanie a skladovanie CO2
	
Dátum/rok	Činnosť 	Opis 	Nástroj 	
16. marec 2009 - hlasovanie Výboru pre zmenu klímy. Podrobené kontrole EP a EK	Príprava smerníc monitoringu a reportingu pre CCS spadajúce pod smernicu ETS	Doplnok usmernení pre monitorovanie a reportovanie (MRG) tvorby emisií pre energetické prevádzky využívajúce CCS; príprava MRGs pre záchyt, ropovodný transport a geologické uskladňovanie CO2.	Novela Rozhodnutia EK 2007/589/EC schválená prostredníctvom komitologického procesu	
Jeseň 2009 - Oznámenie spolupráce pri hlavných riadiacich témach. Zaslané pozvánky na prvé stretnutie	
Výmena informácií ohľadne implementácie	Postup podľa čl. 28.2 smernice-rokovania ku kľúčových problémom pri transpozícii a implementácii smernice,  vrátane dozoru vykonávaného na základe čl. 12.2 a 20. smernice.	
Pracovná skupina vytvorená  pod Výborom EK pre zmenu klímy 	

Koniec roka 2009	
Zriadenie Vedeckého výboru	Výbor bude zabezpečovať odborné vstupy pre názory EK k navrhovaným povoľovacím rozhodnutiam a rozhodnutiam ohľadne odovzdávania zodpovednosti	
Rozhodnutie Komisie	

Rozhodnutie č. 460/2009/ES  - Effort sharing
	
Dátum/rok	Obsah	Činnosť/Postup	
2010	Článok 12 - novelizácia nariadenia o normalizovaných systémoch registrov	Komitologický	
2010	Článok 3.2 odstavec 7 - Vymedzenie emisných limitov pre členské štáty na rok 2020 v tonách	Komitologický	
2010 (alebo neskôr)	Článok 8.1 - hodnotenie dopadov medzinárodného dohovoru	Správa EK	
2010 (alebo neskôr)	Článok 8.2 - predbežná novelizácia rozhodnutia	Návrh vhodnej legislatívy	
2010 - 2011	Článok 6.5 – novela Rozhodnutia o mechanizme monitorovania emisií 	Návrh legislatívy	
2011*	Článok 9 - hodnotenie a predbežné závery pre začlenenie LULUCF	Návrh vhodnej  legislatívy	
2011*	Článok 9  - ČŠ- poklady pre  začlenenie sektora LULUCF	Podklady  ČŠ pre začlenenie sektora LULUCF	
2012**	Návrh na začlenenie emisií z námornej dopravy	Legislatívny návrh	
2012	Vymedzenie emisných limitov v rokoch 2013 – 2020 podľa čl. 3.2	Komitologický 	
2012	Prispôsobenie rozsahu sektorov monitorovaných rozhodnutím pri zmene rozsahu 
aktivít zahrnutých do EÚ ETS (opt-in) -článok 10 	Zverejnenie EK 	
2012	Metódy pre obchodovanie voľných redukcií medzi ČŠ podľa čl. 3.6	Komitologický 	
2013 – 2022
každoročne	Ročné plnenie a  hodnotenie pokroku členských štátov na dosiahnutie ich záväzkov podľa čl. 6.3	Správa ČŠ  a EK 	
2015, 2017, 2019	Článok 6.3 - hodnotenie predpokladaného pokroku
	Správa ČŠ  a EK	
31. október 2016	Hodnotenie implementácie rozhodnutia a návrhov na jeho úpravu, ak je to potrebné, vrátane národných cieľov po r. 2020 (čl. 14)	
Správa EK  a prípadné legislatívne návrhy	

* iniciované ak do konca roka 2010 nebudú schválené žiadne medzinárodné pravidlá
** iniciované ak do konca roka 2011 nebudú schválené žiadne medzinárodné pravidlá

Smernica č. 2009/28/ES o podpore využívania OZE 
	2009	2010	2011	2012	2013	2014	2015	2016	2017	2018	2019	2020	2021	
Slovenská republika	december 													
	Dokument s prognózou 												
		marec												
		Správa obsahujúca zoznam 										
		30. jún												
		Akčný plán												
		5. december												
		Transpozícia												
			30. jún		30. jún		30. jún		30. jún		30. jún		30. jún	
			Preskúmanie a prijatie opatrení								
			31. december 	31. december 	31. december 	31. december 	31. december 	31. december 	
			Správa o pokroku v presadzovaní a využívaní energie z OZE					
				1. Január										
				Úloha vzorov									
				31. december									
				Systémy udeľovania osvedčení 							

	2009	2010	2011	2012	2013	2014	2015	2016	2017	2018	2019	2020	2021	
Európska komisia	jún 													
	Vzor národných akčných plánov pre energiu z obnoviteľných zdrojov energie								
	december													
	Správa o požiadavkách týkajúcich sa systému trvalej udržateľnosti 								
		december		december										
		Správa o fungovaní overovacej metódy pomocou hmotnostnej bilancie						
		december												
		Správa, v ktorej prehodnotí vplyv nepriamej zmeny využívania pôdy na emisie					
			december											
			Návrh umožňujúci zohľadniť celé množstvo elektriny z OZE na pohon všetkých druhov vozidiel na elektrický pohon	
														
			Návrh metodiky výpočtu podielu vodíka z OZE na celkovom palivovom mixe				
														
				Správa v súvislosti s tretími krajinami i členskými štátmi,
 ktoré sú významným zdrojom biopalív alebo surovín pre biopalivá 	
														
				Správa o odhadovaných typických a určených hodnotách 					
														
				Správa analyzujúca členské krajiny							
														
				Správa o účinnosti systému zavedeného na účely poskytovania informácií o kritériách trvalej udržateľnosti 	
														
						Správa o preskúmaní minimálnych prahov pre úsporu emisií 		
														
										Plán pre energiu z OZE  na obdobie po roku 2020	
													
												Správa hodnotiaca uplatňovanie smernice	

Európsky parlament a Rada			december										
				Rozhodnutie o návrhu prehodnocujúcom vplyv nepriamej zmeny využívania pôdy na emisie	
	2009	2010	2011	2012	2013	2014	2015	2016	2017	2018	2019	2020	2021	
Zmeny a doplnenia a zrušenia													
														
Smernica 2001/77/ES	1. apríl 2010												
		vypustenie článku 2, článku 3 ods. 2 a článkov 4 až 8 								
				1. január										
				zrušenie smernice									
														
Smernica 2003/30/ES	1. apríl 2010												
		vypustenie článok 2, článok 3 ods. 2, 3 a 5 a články 5 a 6 							
				1. január										
				zrušenie smernice									

Poznámky

Komisia prijme do 30. júna 2009 vzor národných akčných plánov pre energiu z obnoviteľných zdrojov energie. Tento vzor zahŕňa minimálne požiadavky uvedené v prílohe VI. Členské štáty pri predkladaní svojich národných akčných plánov pre energiu z obnoviteľných zdrojov energie dodržiavajú tento vzor. (4.2)

Komisia podľa potreby predloží do 31. decembra 2011 návrh, ktorý v prípade splnenia určitých podmienok umožní zohľadniť celé množstvo elektriny z obnoviteľných zdrojov energie používané na pohon všetkých druhov vozidiel na elektrický pohon.

Komisia v prípade potreby do 31. decembra 2011 predloží aj návrh metodiky výpočtu podielu vodíka z obnoviteľných zdrojov energie na celkovom palivovom mixe.

Komisia podáva každé dva roky Európskemu parlamentu a Rade správu v súvislosti s tretími krajinami i členskými štátmi, ktoré sú významným zdrojom biopalív alebo surovín pre biopalivá spotrebúvaných v Spoločenstve, o vnútroštátnych opatreniach prijatých na účely plnenia kritérií trvalej udržateľnosti uvedených v odsekoch 2 až 5 a na účely ochrany pôdy, vody a ovzdušia. Prvá správa sa predloží v roku 2012.

Komisia do 31. decembra 2009 predloží správu o požiadavkách týkajúcich sa systému trvalej udržateľnosti pre energetické využitie biomasy iné než na biopalivá a biokvapaliny. Vo vhodných prípadoch sa k tejto správe priložia návrhy pre Európsky parlament a Radu týkajúce sa systému trvalej udržateľnosti pre iné energetické využitia biomasy. Táto správa a návrhy v nej uvedené vychádzajú z najlepších dostupných vedeckých dôkazov a zohľadňujú nový vývoj inovačných procesov.

Komisia do 31. decembra 2012 a potom každé dva roky predloží správu o odhadovaných typických a určených hodnotách uvedených v prílohe V časti B a E, pričom venuje osobitnú pozornosť emisiám z dopravy a spracovateľského priemyslu a v prípade potreby môže rozhodnúť o oprave hodnôt. Tieto opatrenia zamerané na zmenu nepodstatných prvkov tejto smernice sa prijmú v súlade s regulačným postupom s kontrolou uvedeným v článku 25 ods. 4.6. (19.5)

Komisia predloží do 31. decembra 2010 Európskemu parlamentu a Rade správu, v ktorej prehodnotí vplyv nepriamej zmeny využívania pôdy na emisie skleníkových plynov a navrhne spôsoby, ako tento vplyv minimalizovať. K tejto správe sa podľa potreby priloží návrh založený na najlepších dostupných vedeckých dôkazoch, obsahujúci konkrétnu metodiku pre emisie zo zmien zásob uhlíka spôsobených nepriamymi zmenami využívania pôdy, pričom sa zabezpečí súlad s touto smernicou, najmä s článkom 17 ods. 2. (19.6)

Na základe správ predložených členskými štátmi v súlade s článkom 22 ods. 1 a na základe monitorovania a analýzy uvedenej v odseku 1 tohto článku Komisia predkladá každé dva roky Európskemu parlamentu a Rade správu. Prvá správa sa predloží v roku 2012.

Komisia predloží Európskemu parlamentu a Rade v roku 2010 a 2012 správu o fungovaní overovacej metódy pomocou hmotnostnej bilancie uvedenej v odseku 1 a o možnostiach použitia iných overovacích metód pre niektoré alebo všetky druhy surovín, biopalív alebo biokvapalín. Komisia vo svojom hodnotení zohľadňuje tie overovacie metódy, pri ktorých informácie o vlastnostiach trvalej udržateľnosti nemusia zostať fyzicky pripísané konkrétnym dodávkam alebo zmesiam.

Komisia do 31. decembra 2014 predloží správu venovanú najmä týmto prvkom:
preskúmanie minimálnych prahov pre úsporu emisií skleníkových plynov uplatniteľných od dátumov uvedených v článku 17 ods. 2 druhom pododseku, a to na základe posúdenia  vplyvu, v ktorom sa zohľadní predovšetkým technický rozvoj, dostupné technológie a dostupnosť biopalív prvej a druhej generácie s vysokou úsporou emisií skleníkových plynov;...

Komisia do 31. decembra 2012 predloží Európskemu parlamentu a Rade správu o: 
účinnosti systému zavedeného na účely poskytovania informácií o kritériách trvalej udržateľnosti a uskutočniteľnosti a vhodnosti zavedenia povinných požiadaviek vo vzťahu k ochrane ovzdušia, pôdy alebo vody, pričom sa zohľadnia najnovšie vedecké dôkazy a medzinárodné záväzky Spoločenstva.

 Prehľad navrhovaných opatrení na plnenie cieľov KEB v podmienkach SR 

Sektor bývania, domácností a verejných budov

Realizované opatrenia
Realizované (jestvujúce) opatrenie: Obnova bytových domov na štandard energeticky úsporných budov s úsporou potreby tepla o 40 %	
Sektor:	bývania, domácnosti (bytové budovy) a verejných budov	
Názov opatrenia:	Obnova bytových domov na štandard energeticky úsporných budov s úsporou potreby tepla o 40 % 	
Gestor opatrenia:  	Ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja SR	
Spolugestori opatrenia:	MH SR, MF SR	
Typ opatrenia:
(technické, legislatívne, ekonomické, programová aktivita, kombinácia nástrojov, iné)	
Technické a ekonomické opatrenie	
Opis a analytické zdôvodnenie opatrenia:	Splnenie štandardu energeticky úsporného bytového domu stanoveného STN 73 0540:2002 pre obnovu domu s očakávaným prínosom úspor potreby energie min. 35 kWh/(m2.a), s tým, že sa dosiahne  predpokladaná potreba tepla pod 70 kWh / m2..a	
Väzba na strategické dokumenty a iné opatrenia:	Koncepcia energetickej hospodárnosti budov do roku 2010 s výhľadom do roku 2020 schválená UV SR č. 384/2008;
Koncepcia energetickej efektívnosti  SR a APEE na roky 2008 - 2010, 2011 - 2013, 2014 - 2016,
Stratégia energetickej bezpečnosti SR	
Cieľ opatrenia vo vzťahu k téme:
•	znižovanie emisií
•	znižovanie spotreby elektrickej energie
•	zvyšovanie podielu OZE
•	znižovanie spotreby tepla
•	znižovanie spotreby fosílnych palív (minimálne v členení – tuhé, kvapalné, plynné)
•	kombinácia cieľov 	

cca 35kWh/(m2.a) na podlahovú plochu merného bytu (71,43 m2 p.p.), čo je úspora potreby tepla 2500 kWh na 1 b.j. za rok

tuhé(hnedé uhlie) a zemný plyn 
znižovanie spotreby tepla vedie k úsporám emisií C02.  Pre BD diaľkové vykurovanie tvorí 55%,  45 % lokálne v. a iné. Zníženie emisií CO2  je potom o 14,504 resp.16,674 kg/(m2.a)
	
Merateľné ukazovatele plnenia- identifikovať ukazovateľ/ukazovatele, pre ktoré je v dolnej tabuľke uvádzaný odhadovaný potenciál:	
Bytová jednotka (b.j.), úspora v potrebe tepla prepočtom na merný byt; úspora tepla nie je jednorazová a pôsobí dlhodobo, čiže sa každoročne nasčítava
	
Aplikované a/alebo navrhované ekonomické nástroje na podporu plnenia:	
Podporné nastroje v ŠFRB a to forma podpory obnova bytovej budovy  v kombinácii so systémovými poruchami + stavebné sporenie	
Potenciálne iné prínosy opatrenia (vplyv na zamestnanosť, zdravie, zníženie závislosti na dovoze energií, zvýšenie konkurencieschopnosti, zníženie nákladov na adaptačné opatrenia na nepriaznivé dôsledky na zmenu klímy,  iné... )	zvýšenie a udržateľnosť zamestnanosti závisla od rozsahu opatrenia,
zníženie závislosti na dovoze zemného plynu,
zlepšenie kvality bývania,
predľženie životnosti budovy.	
Stav implementácie:	Podpora opatrenia postupne platí od roku 1997 cez ŠFRB, stavebné sporiteľne a komerčné banky + vl. zdroje z fondu oprav a údržby.
Podpora v ŠFRB na obnovu bytovej budovy je viacúčelová, na tepelnú ochranu pri obnove budovy ide max. 70 %. 	
Návrh na budúce (potrebné) aktivity v oblasti výskumu a  vývoja (v súvislosti s daným opatrením):	Rozborová štúdia podpory odstraňovania systémových porúch bytových budov a TZB k zabezpečeniu bezporuchového riešenia významnej obnovy budov, so zhodnotením skutočného fyzického stavu postaveného bytového fondu v rokoch 1960 - 1990	
Plnenie opatrenia: Obnova bytových domov na štandard energeticky úsporných budov s úsporou potreby tepla o 40 %	
Roky	
	Od 2007 do 2009	2010	2011	2012	2013	2014	2015	2016	2017	2018	2019	2020	
Odhadovaný potenciál 
•	počet bytov,
•	úspora v TJ ročne
•	každoroč. navýšenie úspor tepla v TJ
	
30 000 
       90
      x 3
     270
	
   7 000 
        63	
   7 000
        63
       126	
   7 000
        63
       189	
   6 000
        54
      243

   6 000
        54
       297	
   6 000
        54
       351	
     6 000
          54
         405	
    5 000
         45
        450 	
     5 000
           45
         495	
     5 000
          45
         540                                  	
 5 000
      45
    585 TJ	
Odhadované finančné náklady- finančné zdroje nie sú vyčlenené:    mil. €		
46,5	
46,5	
46,5	
39,8	
39,8	
39,8	
39,8	
33,2	
33,2	
33,2	
33,2	
Výdavky:													
    - štátny rozpočet        mil.€		30,5	30,5	30,5	24,8	24,8	24,8	24,8	19,2	19,2	19,2	19,2	
   -  zdroje EÚ													
    - iné zdroje                 mil.€		16	16	16	15	15	15	15	14	14	14	14	
Príjmy (ak je možné vyčísliť)													

Realizované (jestvujúce) opatrenie : Obnova nebytových verejných budov na energeticky úsporný štandard s potrebou úspory tepla o 50 % u ich jednotlivých kategórii	
Sektor:	bývania, domácnosti (bytové budovy) a nebytové budovy	
Názov opatrenia:
	Obnova nebytových verejných budov na energeticky úsporný štandard s potrebou úspory tepla o 50 % u ich jednotlivých kategórii 	
Gestor opatrenia:  	Ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja SR	
Spolugestori opatrenia:	MH SR, MF SR	
Typ opatrenia:
(technické, legislatívne, ekonomické, programová aktivita, kombinácia nástrojov, iné)	
Technické a ekonomické opatrenie	
Opis a analytické zdôvodnenie opatrenia:	Splnenie štandardu energeticky úspornej nebytovej budovy stanoveného STN 73 0540:2002 pre obnovu budovy s očakávaným prínosom úspor potreby energie na vykurovanie o 50 %. Medzi tieto nebytové (verejné) budovy zaraďujeme školské budovy, zdravotnícke budovy a administratívne verejné budovy. Výpočtová hodnota úspory tepla zo stanovených reprezentantov(65% školy, 20 % ADM.B., 15 % ZB)  je cca 88 kWh/(m2.a). 	
Väzba na strategické dokumenty a iné opatrenia:	Koncepcia energetickej hospodárnosti budov do roku 2010 s výhľadom do roku 2020 schválená UV SR č. 384/2008;
Koncepcia energetickej efektívnosti  SR a APEE na roky 2008 - 2010, 2011 - 2013, 2014 - 2016,
Stratégia energetickej bezpečnosti SR	
Cieľ opatrenia vo vzťahu k téme:
•	znižovanie emisií
•	znižovanie spotreby elektrickej energie
•	zvyšovanie podielu OZE
•	znižovanie spotreby tepla
•	znižovanie spotreby fosílnych palív (minimálne v členení – tuhé, kvapalné, plynné)
•	kombinácia cieľov 	

cca o 50% na podlahovú plochu kategórie budovy. Ročná úspora v potrebe tepla  na reprezentanta nebyt. budovy o cca 88 kWh/(m2.a)
tuhé(hnedé uhlie) a zemný plyn 
znižovanie spotreby tepla vedie k úsporám emisií C02
	
Merateľné ukazovatele plnenia- identifikovať ukazovateľ/ukazovatele, pre ktoré je v dolnej tabuľke uvádzaný odhadovaný potenciál:	
Úspora v potrebe tepla prepočtom na podlahovú plochu budovy je 88 kWh za rok u zvolených reprezentantov
	
Aplikované a/alebo navrhované ekonomické nástroje na podporu plnenia:	Podporné nastroje sú zatiaľ len čiastočne v europských fondoch zameraných na obnovu a modernizáciu týchto budov bez vyjadrenia a sledovania spotreby a úspor celkovej energie v budove. Navrhujeme pripraviť a realizovať v období r. 2014-2020. 	
Potenciálne iné prínosy opatrenia (vplyv na zamestnanosť, zdravie, zníženie závislosti na dovoze energií, zvýšenie konkurencieschopnosti, zníženie nákladov na adaptačné opatrenia na nepriaznivé dôsledky na zmenu klímy,  iné... )	zvýšenie a udržateľnosť zamestnanosti závisla od rozsahu opatrenia,
zníženie závislosti na dovoze zemného plynu.,
kvalitné riešenie vnútorného prostredia budov
predľženie životnosti budov	
Stav implementácie:	Podpora opatrenia zameraného na úsporu energie v budovách zatiaľ nebola zaradená. Navrhujeme pripraviť a realizovať v období r. 2014 - 2020
	
Návrh na budúce (potrebné) aktivity v oblasti výskumu a  vývoja (v súvislosti s daným opatrením):	Návrhy riešenia nízkoenergetického štandardu pri obnove školských, zdravotníckych a administratívnych budov, vrátane úspor v osvetlení týchto budov	
Plnenie opatrenia: Obnova nebytových verejných budov na energeticky úsporný štandard s potrebou úspory tepla o 50 % u ich jednotlivých kategórii	
Roky	
	Od 2007 do 2009	2010	2011	2012	2013	2014	2015	2016	2017	2018	2019	2020	
Odhadovaný potenciál:
a)	počet  budov
b)	úspora v TJ ročne
c)	každoroč.navýšenie úspor tepla v TJ

100
47
	
100
47
94	
100
47
141	
200
93
234	
200
93
327	
300
140
467	
300
140
607	
Odhadované finančné náklady- finančné zdroje nie sú vyčlenené:    mil. €						106	106	106	212	212	318	318	
Výdavky:													
    -štátny rozpočet              mil. €						15,9	15,9	15,9	31,8	31,8	47,7	47,7	
   - zdroje EÚ                       mil. €						79,5	79,5	79,5	159	159	238,5	238,5	
    -iné zdroje                       mil. €						10,6	10,6	10,6	21,2	21,2	31,8	31,8	
Príjmy (ak je možné vyčísliť)													

Plánované opatrenia 

Plánované opatrenie-  Obnova rodinných domov na energeticky úsporný štandard s úsporou potreby tepla  o  60 %	
Sektor:	bývania, domácnosti (bytové budovy) a verejných budov	
Názov opatrenia:
	Obnova rodinných domov na energeticky úsporný štandard s úsporou potreby tepla  o  60 %	
Gestor opatrenia:  	Ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja SR	
Spolugestori opatrenia:	MH SR, MF SR	
Typ opatrenia:
(technické, legislatívne, ekonomické, programová aktivita, kombinácia nástrojov, iné)	
Technické a ekonomické opatrenie	
Opis a analytické zdôvodnenie opatrenia:	Splnenie štandardu energeticky úsporného bytového domu stanoveného STN 73 0540:2002 pre obnovu  rodinného domu s priemernou podlahovou plochou 120 m2  z  260 kWh/(m2.a) o 60 %, čiže  o 150 k Wh / (m2.a)	
Väzba na strategické dokumenty a iné opatrenia:	Koncepcia energetickej hospodárnosti budov do roku 2010 s výhľadom do roku 2020 schválená UV SR č. 384/2008;
Koncepcia energetickej efektívnosti  SR a APEE na roky 2008 - 2010, 2011 - 2013, 2014 - 2016,
Stratégia energetickej bezpečnosti SR	
Cieľ opatrenia vo vzťahu k téme:
•	znižovanie emisií
•	znižovanie spotreby elektrickej energie
•	zvyšovanie podielu OZE
•	znižovanie spotreby tepla
•	znižovanie spotreby fosílnych palív (minimálne v členení – tuhé, kvapalné, plynné)
•	kombinácia cieľov 	

cca 150 kWh/(m2.a) na 120 m2 podlahovú plochu rodinného domu, čo je ročná úspora v potrebe tepla 18 000 kWh na 1 b.j.

tuhé(hnedé uhlie) a zemný plyn 
znižovanie spotreby tepla vedie k úsporám emisií C02. U RD lokálne vykurovanie tvorí cca 90%. Zníženie emisii CO2 je o 44 kg/(m2.a)
	
Merateľné ukazovatele plnenia- identifikovať ukazovateľ/ukazovatele, pre ktoré je v dolnej tabuľke uvádzaný odhadovaný potenciál:	
Bytová jednotka (b.j.),  úspora v potrebe tepla prepočtom na byt za rok, vyjadrenie medziročného prírastku úspor tepla
	
Aplikované a/alebo navrhované ekonomické nástroje na podporu plnenia:	
Podporné nástroje v ŠFRB a to forma podpory obnova bytovej budovy, stavebné sporenie, komerčné banky	
Potenciálne iné prínosy opatrenia (vplyv na zamestnanosť, zdravie, zníženie závislosti na dovoze energií, zvýšenie konkurencieschopnosti, zníženie nákladov na adaptačné opatrenia na nepriaznivé dôsledky na zmenu klímy,  iné... )	zvýšenie a udržateľnosť zamestnanosti závisla od rozsahu opatrenia,
zníženie závislosti na dovoze zemného plynu.,
kvalitné riešenie bývania,
predľženie životnosti budov	
Stav implementácie:	Podpora  je možná cez ŠFRB , stavebné sporiteľne a komerčné banky. V novom modeli financovania navrhujeme zvážiť podporu cez dotácie.	
Návrh na budúce (potrebné) aktivity v oblasti výskumu a  vývoja (v súvislosti s daným opatrením):	 	
Plnenie opatrenia - Obnova rodinných domov na energeticky úsporný štandard s úsporou potreby tepla  o  60 %	
Roky	
	Od 2007 do 2009	2010	2011	2012	2013	2014	2015	2016	2017	2018	2019	2020	
Odhadovaný potenciál (absolútne číslo alebo % z celkového cieľa vyjadrené v merateľných ukazovateľoch):
d)	počet bytov,
e)	úspora v TJ ročne
f)	každoroč.navýšenie úspor tepla v TJ

	

	

5 000
324

5 000
324
648	

7 000
324
972

7 000
454
1 426

7 000
454
1 880

10 000
648
2 525	

10 000
648
3 176

10 000
648
3 824

10 000
648
4 472

10 000
648
5 120	
Finančné náklady-              mil.€
finančné zdroje podpory zatiaľ  nie sú vyčlenené			49,8	49,8	69,7	69,7	69,7	99,6	99,6	99,6	99,6	99,6	
Výdavky:													
    - štátny rozpočet													
   -  zdroje EÚ													
    - iné zdroje													
Príjmy (ak je možné vyčísliť)													

Plánované opatrenie - Dosiahnutie  pasívneho energetického štandardu v novej výstavbe s predpokladanou potrebou tepla na vykurovanie pod 15 kWh/(m2.a) u bytového domu a pod 20 kWh/(m2.a) u rodinného domu	
Sektor:	bývania, domácnosti (bytové budovy) a nebytové budovy	
Názov opatrenia:
	Dosiahnutie  pasívneho energetického štandardu v novej výstavbe s predpokladanou potrebou tepla na vykurovanie pod 15 kWh/(m2.a) u bytového domu a pod 20 kWh/(m2.a) u rodinného domu	
Gestor opatrenia:  	Ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja SR	
Spolugestori opatrenia:		
Typ opatrenia:
(technické, legislatívne, ekonomické, programová aktivita, kombinácia nástrojov, iné)	
Technické a ekonomické opatrenie	
Opis a analytické zdôvodnenie opatrenia:	Dosiahnutie  pasívneho energetického štandardu s predpokladanou potrebou energie pod 15 kWh/(m2.a) u bytového domu a pod 20 kWh/(m2.a) u rodinného domu s neprekročením súčiniteľov prechodu tepla podľa pripravovanej STN 73 0540:2010  s garantovanou hodnotou nepriezvučnosti obálky budovy	
Väzba na strategické dokumenty a iné opatrenia:	Koncepcia energetickej hospodárnosti budov do roku 2010 s výhľadom do roku 2020 schválená UV SR č. 384/2008;
Koncepcia energetickej efektívnosti  SR a APEE na roky 2008 - 2010, 2011 - 2013, 2014 - 2016,
Stratégia energetickej bezpečnosti SR	
Cieľ opatrenia vo vzťahu k téme:
•	znižovanie emisií
•	znižovanie spotreby elektrickej energie
•	zvyšovanie podielu OZE
•	znižovanie spotreby tepla
•	znižovanie spotreby fosílnych palív (minimálne v členení – tuhé, kvapalné, plynné)
•	kombinácia cieľov 	

Potreba tepla do 15 kWh/(m2.a) u bytového domu a do 20 kWh/(m2.a) u rodinného domu pri celkov. Spotrebe energie do 200kWh/(m2.a)
tuhé(hnedé uhlie) a zemný plyn 
znižovanie spotreby tepla vedie k úsporám emisií C02
	
Merateľné ukazovatele plnenia- identifikovať ukazovateľ/ukazovatele, pre ktoré je v dolnej tabuľke uvádzaný odhadovaný potenciál:	Bytová jednotka s prepočtom cez podlahovú plochu bytu. Porovnanie úspor potreby na vykurovanie je voči nízkoenergetickému štandardu RD	
Navrhované ekonomické nástroje na podporu plnenia:	forma podpory pasívnych energetických domov sa stanoví rozborom a overením na demonštračnom projekte 
Návrh je na dotáciu na 1 b. J. O ploche 150 m2 vo výške  5400 € na byt	
Potenciálne iné prínosy opatrenia (vplyv na zamestnanosť, zdravie, zníženie závislosti na dovoze energií, zvýšenie konkurencieschopnosti, zníženie nákladov na adaptačné opatrenia na nepriaznivé dôsledky na zmenu klímy,  iné... )	zvýšenie a udržateľnosť zamestnanosti závisla od rozsahu opatrenia,
zníženie závislosti na dovoze zemného plynu.,
kvalitné riešenie vnútorného prostredia budov
predľženie životnosti budov	
Návrh na (potrebné) aktivity v oblasti výskumu a  vývoja (v súvislosti s daným opatrením):	overenie ekonomickej návratnosti podpory budov nízkoenergetického štandardu	

Plnenie opatrenia- Dosiahnutie  pasívneho energetického štandardu v novej výstavbe s predpokladanou potrebou tepla na vykurovanie pod 15 kWh/(m2.a) u bytového domu a pod 20 kWh/(m2.a) u rodinného domu	
Roky	
		2010	2011	2012	2013	2014	2015	2016	2017	2018	2019	2020	
Odhadovaný potenciál 
g)	počet bytov,
h)	úspora v TJ ročne
i)	každoroč.navýšenie úspor tepla v TJ

					
       50
      1,08	
        50
       1,08
       2,16	
        100
         2,16
         5,32 	
       100
         2,16
         7,48	
       150
        3,24
      10,72	
      150
      3,24
     13,96	
     200
     3,24
    17,20	
Odhadované finančné náklady- finančné zdroje nie sú vyčlenené:    mil. €						 
11,250	
  11,250	  
     22,500	  
     22,500	   
    33,750	 
    33,750	
   45,000	
Výdavky:													
    - štátny rozpočet              mil. €						   0,270	    0,270	       0,540	       0,540	      0,810	      0,810	     1,080	
   -  zdroje EÚ													
    - iné zdroje						 10,980	  10,980	     21,960	    21,960	     32,940	    32,940	   44,920	
Príjmy (ak je možné vyčísliť)													

Plánované opatrenie - Dosiahnutie ultra nízkoenergetického štandardu v novej výstavbe (energetická trieda A) s predpokladanou potrebou tepla na vykurovanie do 25 kWh/(m2.a) u bytového domu a do 40 kWh/(m2.a) u rodinného domu	
Sektor:	bývania, domácnosti (bytové budovy) a nebytové budovy	
Názov opatrenia:
	Dosiahnutie ultra nízkoenergetického štandardu v novej výstavbe (energetická trieda A) s predpokladanou potrebou tepla na vykurovanie do 25 kWh/(m2.a) u bytového domu a do 40 kWh/(m2.a) u rodinného domu	
Gestor opatrenia:  	Ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja SR	
Spolugestori opatrenia:		
Typ opatrenia:
(technické, legislatívne, ekonomické, programová aktivita, kombinácia nástrojov, iné)	
Technické a ekonomické opatrenie	
Opis a analytické zdôvodnenie opatrenia:	Dosiahnutie nízkoenergetického štandardu s predpokladanou potrebou energie pod 25 kWh/(m2.a) u bytového domu a  pod 40 kWh/(m2.a) u rodinného domu podľa pripravovanej STN 73 0540:2010 a  to zlepšením tepelnotechnických vlastností, bez nutnosti inštalovania systému núteného vetrania a rekuperácie odpadného tepla zo vzduchu	
Väzba na strategické dokumenty a iné opatrenia:	Koncepcia energetickej hospodárnosti budov do roku 2010 s výhľadom do roku 2020 schválená UV SR č. 384/2008;
Koncepcia energetickej efektívnosti  SR a APEE na roky 2008 - 2010, 2011 - 2013, 2014 - 2016,
Stratégia energetickej bezpečnosti SR	
Cieľ opatrenia vo vzťahu k téme:
•	znižovanie emisií
•	znižovanie spotreby elektrickej energie
•	zvyšovanie podielu OZE
•	znižovanie spotreby tepla
•	znižovanie spotreby fosílnych palív (minimálne v členení – tuhé, kvapalné, plynné)
•	kombinácia cieľov 	

Úsporou v potrebe tepla o 25 kWh/(m2.a) u bytového domu a o 40 kWh/(m2.a) u rodinného domu oproti nízkoenergetickému štandardu
tuhé(hnedé uhlie) a zemný plyn 
znižovanie spotreby tepla vedie k úsporám emisií C02
	
Merateľné ukazovatele plnenia- identifikovať ukazovateľ/ukazovatele, pre ktoré je v dolnej tabuľke uvádzaný odhadovaný potenciál:	Bytová jednotka s prepočtom cez podlahovú plochu bytu. Počítané cez 3 000 b.j 80 m2 v BD a 2 000 b.j. 150m2 v RD, čo je úspora 5 357 MWh na  3 000 bytov v BD a 12 000 MWh pri 2 000 b.j v RD (spolu úspora 62,49 TJ)	
Navrhované ekonomické nástroje na podporu plnenia:	ŠFRB, forma podpory zatepľovanie bytovej budovy, kde doplňujúce kritérium bude zvýhodňovať  vo finančnej podpore zaujemcu za dosiahnutie prínosu ultra štandardu oproti nízkoenergetickému štandardu	
Potenciálne iné prínosy opatrenia (vplyv na zamestnanosť, zdravie, zníženie závislosti na dovoze energií, zvýšenie konkurencieschopnosti, zníženie nákladov na adaptačné opatrenia na nepriaznivé dôsledky na zmenu klímy,  iné... )
	zvýšenie a predľženie životnosti budov,
 udržateľnosť zamestnanosti závisla od rozsahu opatrenia, 
zníženie závislosti na dovoze zemného plynu,
zlepšenie kvality bývania.

 	
Návrh na (potrebné) aktivity v oblasti výskumu a  vývoja (v súvislosti s daným opatrením):	Prehodnotenie opatrenína dosiahnutie ultra nízkoenergetického štandardu v úspore tepla na vykurovanie a aj v ostatných miestachspotreby energie 	
Plnenie opatrenia - Dosiahnutie ultra nízkoenergetického štandardu v novej výstavbe (energetická trieda A) s predpokladanou potrebou tepla na vykurovanie do 25 kWh/(m2.a) u bytového domu a do 40 kWh/(m2.a) u rodinného domu	
Roky	
		2010	2011	2012	2013	2014	2015	2016	2017	2018	2019	2020	
Odhadovaný potenciál 
j)	počet bytov,
k)	úspora v TJ ročne
l)	každoroč.navýšenie úspor tepla v TJ

						
5 000
62,5
	
5 000
62,5
125	
5 000
62,5
187,5	
5 000
62,5
250	
5 000
62,5
312,5	
5 000
62,5
375	
Odhadované finančné náklady- finančné zdroje nie sú vyčlenené:    mil. €							525	525	525	525	525	525	
Výdavky:													
    - štátny rozpočet							21	21	21	21	21	21	
   - zdroje EÚ													
    - iné zdroje							504	504	504	504	504	504	
Príjmy (ak je možné vyčísliť)													

Sektor dopravy

Plánované opatrenia 

Plánované opatrenie - Urýchlenie obnovy nákladných vozidiel	
Sektor:	Doprava	
Názov opatrenia:
	Urýchlenie obnovy nákladných vozidiel	
Gestor opatrenia:  	MDPT SR	
Spolugestori opatrenia:		
Typ opatrenia:
(technické, legislatívne, ekonomické, programová aktivita, kombinácia nástrojov, iné)	Technické, ekonomické	
Opis a analytické zdôvodnenie opatrenia:	Až 60 % nákladných vozidiel v Slovenskej republike je starších ako 10 rokov, z tohto dôvodu je potrebná ich urýchlená obnova.
Opatrenie má zaviesť väčšiu diferenciáciu dane z motorových vozidiel pre vozidlá používané na podnikateľské účely, ktorá sa odvádza Vyšším územným celkom, nákladné vozidlá najvyššej emisnej triedy by platili výrazne nižšiu ročnú daň v porovnaní s ostatnými vozidlami, tým by boli prevádzkovatelia nákladných vozidiel viac motivovaní nakupovať nové vozidlá, vzniknutý rozdiel medzi súčasnou sadzbou a zvýhodnenou sadzbou dane by Vyšším územným celkom uhrádzal štát, opatrenie navrhuje zníženie ročnej sadzby dane z motorových vozidiel v triede EURO 4/5 o 10 %.  
Obnovou vozidlového parku cestnej dopravy by ročná úspora emisií skleníkových plynov v roku 2020 dosiahla hodnotu 24 664 ton CO2, čo je zhruba 1,4 % z redukčného cieľa, teda množstva emisií, o ktoré je potrebné znížiť stav v roku 2020 ( 1 800 000 ton ). 
	
Väzba na strategické dokumenty a iné opatrenia:	Dopravná politika SR do roku 2015  schválená UV SR č. 445  z roku 2005  
	
Cieľ opatrenia vo vzťahu k téme:
•	znižovanie emisií
•	znižovanie spotreby elektrickej energie
•	zvyšovanie podielu OZE
•	znižovanie spotreby tepla
•	znižovanie spotreby fosílnych palív (minimálne v členení – tuhé, kvapalné, plynné)
•	kombinácia cieľov 	Znižovanie emisií
Znižovanie spotreby fosílnych palív	
Merateľné ukazovatele plnenia- identifikovať ukazovateľ/ukazovatele, pre ktoré je v dolnej tabuľke uvádzaný odhadovaný potenciál:	Počet obnovených nákladných vozidiel
Za celé uvažované obdobie rokov 2010-2020 sa celkovo obnoví zhruba 32 000 nákladných vozidiel, z toho 16 010 ĽNV, 10 630 ŤNV ( 3,5 - 12 ton ) a  5 379 ŤNV ( nad 12 ton ). Je to približne polovica z celkového množstva vozidiel patriacich v roku 2007 do emisnej triedy EURO 0. Bolo by potrebné rôznymi mechanizmami stimulovať prevádzkovateľov a majiteľov vozidiel k intenzívnejšej obnove.
Celkovo sa obnovou nákladných vozidiel za uvažované obdobie rokov 2010 - 2020 ušetrí 137 475 ton CO2.	
Navrhované ekonomické nástroje na podporu plnenia:	Zníženie daní 	
Potenciálne iné prínosy opatrenia (vplyv na zamestnanosť, zdravie, zníženie závislosti na dovoze energií, zvýšenie konkurencieschopnosti, zníženie nákladov na adaptačné opatrenia na nepriaznivé dôsledky na zmenu klímy,  iné... )	Pozitívny vplyv na zdravie
Pozitívny vplyv na životné prostredie	
Návrh na (potrebné) aktivity v oblasti výskumu a  vývoja (v súvislosti s daným opatrením):		
Plnenie opatrenia -  Urýchlenie obnovy nákladných vozidiel	
Roky	
		2010	2011	2012	2013	2014	2015	2016	2017	2018	2019	2020	
Odhadovaný redukčný potenciál (absolútne číslo alebo % z celkového cieľa vyjadrené v merateľných ukazovateľoch):	
Bude stanovený na základe modelovania 
												
Odhadované finančné náklady- 
													
Výdavky:													
    -štátny rozpočet   		2 000
tis. €	2 000
tis. €	2 000
tis. €	2 000
tis. €	2 000
tis. €	2 000
tis. €	2 000
tis. €	2 000
tis. €	2 000
tis. €	2 000
tis. €	2 000
tis. €	
   - zdroje EÚ													
    -iné zdroje													
Príjmy (ak je možné vyčísliť)													

Plánované opatrenie -  Obnova vozidiel verejnej osobnej dopravy - Plynofikácia autobusov prímestskej a mestskej dopravy	
Sektor:	Doprava	
Názov opatrenia:
	Obnova vozidiel verejnej osobnej dopravy	
Gestor opatrenia:  	MDPT SR	
Spolugestori opatrenia:		
Typ opatrenia:
(technické, legislatívne, ekonomické, programová aktivita, kombinácia nástrojov, iné)	Technické, ekonomické	
Opis a analytické zdôvodnenie opatrenia:	Plynofikácia autobusov prímestskej a mestskej dopravy.

Väzba na strategické dokumenty a iné opatrenia:	Dopravná politika v SR do roku 2015  schválená UV SR č. 445  z roku 2005  
Akčný plán energetickej efektívnosti SR na roky 2008-2010  schválený UV SR č. 922 z roku 2007  
Rozvoj verejnej osobnej dopravy pred dopravou individuálnou  schválený UV SR č. 675 z roku 2008  
Harmonogram úloh Akčného plánu rozvoja verejnej osobnej dopravy pred dopravou individuálnou  schválený UV SR č. 184 z roku 2009  
	
Cieľ opatrenia vo vzťahu k téme:
•	znižovanie emisií
•	znižovanie spotreby elektrickej energie
•	zvyšovanie podielu OZE
•	znižovanie spotreby tepla
•	znižovanie spotreby fosílnych palív (minimálne v členení – tuhé, kvapalné, plynné)
•	kombinácia cieľov 	Znižovanie emisií  
Znižovanie spotreby fosílnych palív  	
Merateľné ukazovatele plnenia- identifikovať ukazovateľ/ukazovatele, pre ktoré je v dolnej tabuľke uvádzaný odhadovaný potenciál:	Počet obnovených vozidiel verejnej osobnej dopravy  	
Navrhované ekonomické nástroje na podporu plnenia:	Zmluvami o službách vo verejnom záujme medzi obstarávateľmi dopravy ( MDPT SR, VÚC, mestá s MHD ) a dopravcami 	
Potenciálne iné prínosy opatrenia (vplyv na zamestnanosť, zdravie, zníženie závislosti na dovoze energií, zvýšenie konkurencieschopnosti, zníženie nákladov na adaptačné opatrenia na nepriaznivé dôsledky na zmenu klímy,  iné... )	Pozitívny vplyv na zdravie  
Pozitívny vplyv na životné prostredie miest  
	
Návrh na (potrebné) aktivity v oblasti výskumu a  vývoja (v súvislosti s daným opatrením):		
Plnenie opatrenia -   Obnova vozidiel verejnej osobnej dopravy - Plynofikácia autobusov prímestskej a mestskej dopravy	
Roky	
		2010	2011	2012	2013	2014	2015	2016	2017	2018	2019	2020	
Odhadovaný redukčný potenciál (absolútne číslo alebo % z celkového cieľa vyjadrené v merateľných ukazovateľoch):	

Bude stanovený na základe modelovania 
												
Odhadované finančné náklady- 
													
Výdavky:													
    - štátny rozpočet		0 €	10 000 000 €	10 000 000 €	10 000 000 €	10 000 000 €	10 000 000 €	10 000 000 €	10 000 000 €	10 000 000 €	10 000 000 €	10 000 000 €	
   -  zdroje EÚ													
    - iné zdroje													
Príjmy (ak je možné vyčísliť)													

Plánované opatrenie - Obnova vozidiel verejnej osobnej dopravy- železničná doprava	
Sektor:	Doprava	
Názov opatrenia:
	Obnova vozidiel verejnej osobnej dopravy- železničná doprava	
Gestor opatrenia:  	MDPT SR	
Spolugestori opatrenia:		
Typ opatrenia:
(technické, legislatívne, ekonomické, programová aktivita, kombinácia nástrojov, iné)	Technické, ekonomické	
Opis a analytické zdôvodnenie opatrenia:	Obnova vozidlového parku železničnej osobnej dopravy.

Väzba na strategické dokumenty a iné opatrenia:	Dopravná politika v SR do roku 2015  schválená UV SR č. 445  z roku 2005  
Akčný plán energetickej efektívnosti SR na roky 2008 - 2010  schválený UV SR č. 922 z roku 2007  
Rozvoj verejnej osobnej dopravy pred dopravou individuálnou  schválený UV SR č. 675 z roku 2008  
Harmonogram úloh Akčného plánu rozvoja verejnej osobnej dopravy pred dopravou individuálnou  schválený UV SR č. 184 z roku 2009  
	
Cieľ opatrenia vo vzťahu k téme:
•	znižovanie emisií
•	znižovanie spotreby elektrickej energie
•	zvyšovanie podielu OZE
•	znižovanie spotreby tepla
•	znižovanie spotreby fosílnych palív (minimálne v členení – tuhé, kvapalné, plynné)
•	kombinácia cieľov 	Znižovanie emisií  
Znižovanie spotreby fosílnych palív  	
Merateľné ukazovatele plnenia- identifikovať ukazovateľ/ukazovatele, pre ktoré je v dolnej tabuľke uvádzaný odhadovaný potenciál:	Počet obnovených vozidiel verejnej osobnej dopravy  	
Navrhované ekonomické nástroje na podporu plnenia:		
Potenciálne iné prínosy opatrenia (vplyv na zamestnanosť, zdravie, zníženie závislosti na dovoze energií, zvýšenie konkurencieschopnosti, zníženie nákladov na adaptačné opatrenia na nepriaznivé dôsledky na zmenu klímy,  iné... )	Pozitívny vplyv na zdravie ( pohodlnejšie cestovanie )
	
Návrh na (potrebné) aktivity v oblasti výskumu a  vývoja (v súvislosti s daným opatrením):		
Plnenie opatrenia - Obnova vozidiel verejnej osobnej dopravy- železničná doprava	
Roky	
		2010	2011	2012	2013	2014	2015	2016	2017	2018	2019	2020	
Odhadovaný potenciál (absolútne číslo alebo % z celkového cieľa vyjadrené v merateľných ukazovateľoch):	

Bude stanovený na základe modelovania 

												
Finančné náklady- odhadované													
Výdavky:													
    - štátny rozpočet		29 503 522 € 	29 503 522 €	29 503 522 €	29 503 522 €	29 503 522 €	29 503 522 €	20 000 000 €	20 000 000 €	20 000 000 €	20 000 000 €	20 000 000 €	
   - zdroje EÚ													
    - iné zdroje													
Príjmy (ak je možné vyčísliť)													

Plánované opatrenie - Dobudovanie ucelenej siete diaľnic a rýchlostných ciest	
Sektor:	Doprava	
Názov opatrenia:
	Dobudovanie ucelenej siete diaľnic a rýchlostných ciest 	
Gestor opatrenia:  	MDPT SR	
Spolugestori opatrenia:		
Typ opatrenia:
(technické, legislatívne, ekonomické, programová aktivita, kombinácia nástrojov, iné)	Technické, ekonomické	
Opis a analytické zdôvodnenie opatrenia:	Opatrenie má zabezpečiť dobudovanie ucelenej diaľničnej siete a siete rýchlostných ciest, čím sa odstránia úzke miesta na cestnej infraštruktúre, tým dôjde k nižšej spotrebe pohonných hmôt a teda aj produkcii skleníkových plynov. Aktuálne je v Slovenskej republike 704 km diaľnic a 839 km rýchlostných ciest. 
	
Väzba na strategické dokumenty a iné opatrenia:	Dopravná politika SR do roku 2015  schválená UV SR č. 445 z roku 2005  
Program prípravy a výstavby diaľnic a rýchlostných ciest   schválený UV SR č. 1084 z roku 2007  
	
Cieľ opatrenia vo vzťahu k téme:
•	znižovanie emisií
•	znižovanie spotreby elektrickej energie
•	zvyšovanie podielu OZE
•	znižovanie spotreby tepla
•	znižovanie spotreby fosílnych palív (minimálne v členení – tuhé, kvapalné, plynné)
•	kombinácia cieľov 	Znižovanie emisií  -bude efektívne najmä v kombinácii s budovaním terminálov intermodálnej dopravy (železničná, vodná)
Znižovanie spotreby fosílnych palív 	
Merateľné ukazovatele plnenia- identifikovať ukazovateľ/ukazovatele, pre ktoré je v dolnej tabuľke uvádzaný odhadovaný potenciál:	Dĺžka diaľnic a rýchlostných ciest 	
Navrhované ekonomické nástroje na podporu plnenia:	Štátny rozpočet 
PPP 
OP Doprava 
	
Potenciálne iné prínosy opatrenia (vplyv na zamestnanosť, zdravie, zníženie závislosti na dovoze energií, zvýšenie konkurencieschopnosti, zníženie nákladov na adaptačné opatrenia na nepriaznivé dôsledky na zmenu klímy,  iné... )	Pozitívny vplyv na zdravie 
Pozitívny vplyv na životné prostredie - vzhľadom na zlepšenie plynulosti dopravnej premávky dôjde k zlepšeniu parametrov vplyvov dopravy na životné prostredie 
Pozitívny vplyv na zamestnanosť v dopravnom staviteľstve 	
Návrh na (potrebné) aktivity v oblasti výskumu a  vývoja (v súvislosti s daným opatrením):		
Plnenie opatrenia - Dobudovanie ucelenej siete diaľnic a rýchlostných ciest	
Roky	
		2010	2011	2012	2013	2014	2015	2016	2017	2018	2019	2020	
Odhadovaný potenciál (absolútne číslo alebo % z celkového cieľa vyjadrené v merateľných ukazovateľoch):	Bude stanovený na základe modelovania 

												
Finančné náklady- odhadované													
Výdavky:													
    - štátny rozpočet		800 000 000 € 	800 000 000 €	800 000 000 €	800 000 000 €	800 000 000 €	800 000 000 €	800 000 000 €	800 000 000 €	800 000 000 €	800 000 000 €	800 000 000 € 	
   -  zdroje EÚ													
    - iné zdroje													
Príjmy (ak je možné vyčísliť)													

Plánované opatrenie: Budovanie verejných terminálov intermodálnej prepravy	
Sektor:	Doprava	
Názov opatrenia:
	Budovanie verejných terminálov intermodálnej prepravy 	
Gestor opatrenia:  	MDPT SR 	
Spolugestori opatrenia:		
Typ opatrenia:
(technické, legislatívne, ekonomické, programová aktivita, kombinácia nástrojov, iné)	Technické, ekonomické 	
Opis a analytické zdôvodnenie opatrenia:	Pre rozvoj intermodálnej dopravy v SR je nevyhnuté dobudovať základnú sieť verejných terminálov intermodálnej prepravy. Uvažuje sa s vybudovaním piatich verejných terminálov: Bratislava, región Západné Slovensko, Žilina, Zvolen, Košice. Vybudovaním a sprevádzkovaním týchto verejných terminálov by bol vytvorený priestor pre presun časti cestnej nákladnej dopravy, predovšetkým kamiónovej na železničnú, ktorá má výhodnejšie environmentálne parametre. 
	
Väzba na strategické dokumenty a iné opatrenia:	Dopravná politika SR do roku 2015  schválená UV SR č. 445 z roku 2005  
Koncepcia rozvoja kombinovanej dopravy SR  schválená UV SR č. 37 z roku 2001 
Operačný program Doprava 2007 - 2013, prioritná os č. 3 Infraštruktúra intermodálnej prepravy
	
Cieľ opatrenia vo vzťahu k téme:
•	znižovanie emisií
•	znižovanie spotreby elektrickej energie
•	zvyšovanie podielu OZE
•	znižovanie spotreby tepla
•	znižovanie spotreby fosílnych palív (minimálne v členení – tuhé, kvapalné, plynné)
•	kombinácia cieľov 	Znižovanie emisií
	
Merateľné ukazovatele plnenia- identifikovať ukazovateľ/ukazovatele, pre ktoré je v dolnej tabuľke uvádzaný odhadovaný potenciál:	Počet verejných terminálov intermodálnej prepravy
Počet km v železničnej nákladnej doprave	
Navrhované ekonomické nástroje na podporu plnenia:	Štátny rozpočet
OP Doprava
Podpora je zabezpečená aj formou úľavy na dani podľa § 93 Zákona č. 582/2004 Z.z., o miestnych daniach a miestnom poplatku za komunálne odpady a drobné stavebné odpady. Podľa tohto paragrafu, na vozidlo, ktoré sa v zdaňovacom období najmenej 60-krát použilo v rámci kombinovanej dopravy si môže daňovník uplatniť zníženie dane vo výške 50 %
	
Potenciálne iné prínosy opatrenia (vplyv na zamestnanosť, zdravie, zníženie závislosti na dovoze energií, zvýšenie konkurencieschopnosti, zníženie nákladov na adaptačné opatrenia na nepriaznivé dôsledky na zmenu klímy,  iné... )	Pozitívny vplyv na zdravie.
Pozitívny vplyv na premávku na cestnej infraštruktúre ( zníženie počtu nákladných vozidiel )	
Návrh na (potrebné) aktivity v oblasti výskumu a  vývoja (v súvislosti s daným opatrením):		

Plnenie opatrenia: Budovanie verejných terminálov intermodálnej prepravy	
Roky	
		2010	2011	2012	2013	2014	2015	2016	2017	2018	2019	2020	
Odhadovaný potenciál (absolútne číslo alebo % z celkového cieľa vyjadrené v merateľných ukazovateľoch):	
Bude stanovený na základe modelovania 

Finančné náklady- odhadované													
Výdavky:		10 060 877 € 	20 121 754
€ 	30 182 631 € 	30 182 631
€ 	20 121 754
€ 	10 060 877
€ 	0 € 	0 € 	0 € 	0 € 	0 € 	
    - štátny rozpočet		1 509
131,55 € 	3 018
263,10 € 	4 527
394,65 € 	4 527
394,65 € 	3 018
263,10 € 	1 509
131,55 € 	0 €	0 €	0 €	0 €	0 €	
   - zdroje EÚ		8 551
745,45 € 	17 103
490,90 € 	25 655
236,35 € 	25 655
236,35 € 	17 103
490,90 € 	8 551
745,45 € 	0 € 	0 € 	0 € 	0 € 	0 € 	
    - iné zdroje													
Príjmy (ak je možné vyčísliť)													

Plánované opatrenie - Vyrovnanie ceny za dopravnú cestu	
Sektor:	Doprava	
Názov opatrenia:
	Vyrovnanie ceny za dopravnú cestu 	
Gestor opatrenia:  	MDPT SR	
Spolugestori opatrenia:		
Typ opatrenia:
(technické, legislatívne, ekonomické, programová aktivita, kombinácia nástrojov, iné)	Ekonomické	
Opis a analytické zdôvodnenie opatrenia:	Zníženie poplatku za železničnú dopravnú cestu a zavedenie mýta pre nákladné vozidlá na nadradenej cestnej infraštruktúre, financovanie existujúceho rozdielu zo štátneho rozpočtu. Malo by dôjsť k presunu 10 % výkonov z cestnej nákladnej dopravy na železničnú nákladnú dopravu
	
Väzba na strategické dokumenty a iné opatrenia:	Dopravná politika SR do roku 2015  schválená UV SR č. 445 z roku 2005 
	
Cieľ opatrenia vo vzťahu k téme:
•	znižovanie emisií
•	znižovanie spotreby elektrickej energie
•	zvyšovanie podielu OZE
•	znižovanie spotreby tepla
•	znižovanie spotreby fosílnych palív (minimálne v členení – tuhé, kvapalné, plynné)
•	kombinácia cieľov 	Znižovanie emisií	
Merateľné ukazovatele plnenia- identifikovať ukazovateľ/ukazovatele, pre ktoré je v dolnej tabuľke uvádzaný odhadovaný potenciál:	Počet km v železničnej nákladnej doprave	
Navrhované ekonomické nástroje na podporu plnenia:	Štátny rozpočet	
Potenciálne iné prínosy opatrenia (vplyv na zamestnanosť, zdravie, zníženie závislosti na dovoze energií, zvýšenie konkurencieschopnosti, zníženie nákladov na adaptačné opatrenia na nepriaznivé dôsledky na zmenu klímy,  iné... )	Pozitívny vplyv na zdravie
Pozitívny vplyv na premávku na cestnej infraštruktúre ( zníženie počtu nákladných vozidiel )	
Návrh na (potrebné) aktivity v oblasti výskumu a  vývoja (v súvislosti s daným opatrením):		
Plnenie opatrenia - Vyrovnanie ceny za dopravnú cestu	
Roky	
		2010	2011	2012	2013	2014	2015	2016	2017	2018	2019	2020	
Odhadovaný redukčný potenciál (absolútne číslo alebo % z celkového cieľa vyjadrené v merateľných ukazovateľoch):	Bude stanovený na základe modelovania 
												
Finančné náklady- odhadované													
Výdavky:													
    - štátny rozpočet		0 €	50 000 000 €	50 000 000 €	50 000 000 €	50 000 000 €	50 000 000 €	50 000 000 €	50 000 000 €	50 000 000 €	50 000 000 €	50 000 000 €	
   -  zdroje EÚ													
    - iné zdroje													
Príjmy (ak je možné vyčísliť)													

Plánované opatrenie - Výstavba mestských cyklotrás a sprievodnej infraštruktúry v krajských mestách	
Sektor:	Doprava	
Názov opatrenia:
	Výstavba mestských cyklotrás a sprievodnej infraštruktúry v krajských mestách 	
Gestor opatrenia:  	MDPT SR	
Spolugestori opatrenia:		
Typ opatrenia:
(technické, legislatívne, ekonomické, programová aktivita, kombinácia nástrojov, iné)	Technické, ekonomické	
Opis a analytické zdôvodnenie opatrenia:	Súčasný stav infraštruktúry pre nemotorovú dopravu nie je dostatočný. Najväčším nedostatkom je neucelená sieť komunikácií pre nemotorovú dopravu s množstvom lokálnych diskontinuít, nekvalitná stavebná úprava a nedostatočná doplnková infraštruktúra (parkoviská pre bicykle). Uvedené opatrenie by malo zabezpečiť presun 5 % výkonov individuálnej automobilovej dopravy realizovanej v krajských mestách na cyklistickú dopravu. V oblasti rozvoja cyklistiky ako rovnocennej formy dopravy Slovensko ďaleko zaostáva nielen za európskym priemerom, ale aj za susednou Českou rFublikou. Pritom záujem obyvateľov SR o využívanie bicykla ako dopravného prostriedku nie je o nič menší ako v iných európskych krajinách a v prípade existencie vyhovujúcej infraštruktúry by sa určite ešte zvýšil. V mestách, kde sa budú uplatňovať opatrenia na podporu cyklistiky v kombinácii s podporou verejnej hromadnej dopravy, je veľký predpoklad na úspešné zníženie používania áut. Zo zahraničných štúdií je preukázané, že na kratšie vzdialenosti (do 5 km) môže byť bicykel dokonca rýchlejší ako osobné vozidlo, ak vezmeme do úvahy časté dopravné zápchy. Pritom v Európe je 30% všetkých jázd vykonaných osobnými autami kratších ako 3 km a kratších ako 5 km je až 50% jázd
	
Väzba na strategické dokumenty a iné opatrenia:	Dopravná politika SR do roku 2015  schválená UV SR č. 455 z roku 2005 
	
Cieľ opatrenia vo vzťahu k téme:
•	znižovanie emisií
•	znižovanie spotreby elektrickej energie
•	zvyšovanie podielu OZE
•	znižovanie spotreby tepla
•	znižovanie spotreby fosílnych palív (minimálne v členení – tuhé, kvapalné, plynné)
•	kombinácia cieľov 	Znižovanie emisií 
Znižovanie spotreby fosílnych palív 	
Merateľné ukazovatele plnenia- identifikovať ukazovateľ/ukazovatele, pre ktoré je v dolnej tabuľke uvádzaný odhadovaný potenciál:	Dĺžka mestských cyklotrás v krajských mestách 	
		
Navrhované ekonomické nástroje na podporu plnenia:	Rozpočet samospráv  ( Vyššie územné celky, krajské mestá ) 
Regionálny operačný program ( Prioritná os 4: Regenerácia sidiel )
Iné možnosti financovania 
	
Potenciálne iné prínosy opatrenia (vplyv na zamestnanosť, zdravie, zníženie závislosti na dovoze energií, zvýšenie konkurencieschopnosti, zníženie nákladov na adaptačné opatrenia na nepriaznivé dôsledky na zmenu klímy,  iné... )	Pozitívny vplyv na zdravie 
Pozitívny vplyv na životné prostredie v mestách 	
Návrh na (potrebné) aktivity v oblasti výskumu a  vývoja (v súvislosti s daným opatrením):		
Plnenie opatrenia - Výstavba mestských cyklotrás a sprievodnej infraštruktúry v krajských mestách	
Roky	
		2010	2011	2012	2013	2014	2015	2016	2017	2018	2019	2020	
Odhadovaný redukčný potenciál (absolútne číslo alebo % z celkového cieľa vyjadrené v merateľných ukazovateľoch):	
Bude stanovený na základe modelovania 

Finančné náklady- odhadované													
Výdavky:													
    - štátny rozpočet		2 000 000 €	2 000 000 €	2 000 000 €	2 000 000 €	2 000 000 €	2 000 000 €	2 000 000 €	2 000 000 €	2 000 000 €	2 000 000 €	2 000 000 € 	
   -  zdroje EÚ													
    - iné zdroje													
Príjmy (ak je možné vyčísliť)													

Plánované opatrenia - Obmedzovanie individuálnej automobilovej dopravy v centrálnych mestských zónach	
Sektor:	Doprava	
Názov opatrenia:
	Obmedzovanie individuálnej automobilovej dopravy v centrálnych mestských zónach	
Gestor opatrenia:  	MDPT SR	
Spolugestori opatrenia:		
Typ opatrenia:
(technické, legislatívne, ekonomické, programová aktivita, kombinácia nástrojov, iné)	Technické, ekonomické	
Opis a analytické zdôvodnenie opatrenia:	Obmedzovanie individuálnej automobilovej dopravy v centrálnych mestských zónach – prostredníctvom vyberania poplatkov za vstup a obmedzovania individuálnej dopravy v mestách, budovania prednostných pruhov pre verejnú dopravu, vysokými poplatkami za parkovanie v centrálnych mestských zónach, budovania záchytných parkovísk pred vstupom do centrálnych mestských zón.
	
Väzba na strategické dokumenty a iné opatrenia:	Dopravná politika SR do roku 2015  schválená UV SR č. 445 z roku 2005 
	
Cieľ opatrenia vo vzťahu k téme:
•	znižovanie emisií
•	znižovanie spotreby elektrickej energie
•	zvyšovanie podielu OZE
•	znižovanie spotreby tepla
•	znižovanie spotreby fosílnych palív (minimálne v členení – tuhé, kvapalné, plynné)
•	kombinácia cieľov 	Znižovanie emisií 
Znižovanie spotreby fosílnych palív 	
Merateľné ukazovatele plnenia- identifikovať ukazovateľ/ukazovatele, pre ktoré je v dolnej tabuľke uvádzaný odhadovaný potenciál:	Bez stanovenia ukazovateľov 	
Navrhované ekonomické nástroje na podporu plnenia:	Operačný program Doprava - Prioritná os 4: Infraštruktúra integrovaných dopravných systémov 	
Potenciálne iné prínosy opatrenia (vplyv na zamestnanosť, zdravie, zníženie závislosti na dovoze energií, zvýšenie konkurencieschopnosti, zníženie nákladov na adaptačné opatrenia na nepriaznivé dôsledky na zmenu klímy,  iné... )	Pozitívny vplyv na zdravie 
Pozitívny vplyv na životné prostredie v mestách 
Zvýšenie atraktivity mestských centrálnych zón pre obyvateľov a návštevníkov miest 	
Návrh na (potrebné) aktivity v oblasti výskumu a  vývoja (v súvislosti s daným opatrením):		
Plnenie opatrenia - Obmedzovanie individuálnej automobilovej dopravy v centrálnych mestských zónach	
Roky	
		2010	2011	2012	2013	2014	2015	2016	2017	2018	2019	2020	
Odhadovaný redukčný potenciál (absolútne číslo alebo % z celkového cieľa vyjadrené v merateľných ukazovateľoch):	
Bude stanovený na základe modelovania 
												
Finančné náklady- odhadované													
Výdavky:													
    - štátny rozpočet													
   -  zdroje EÚ													
    - iné zdroje													
Príjmy (ak je možné vyčísliť)		4 500 000 €	4 500 000 €	4 500 000 €	4 500 000 €	4 500 000 €	4 500 000 €	4 500 000 €	4 500 000 €	4 500 000 €	4 500 000 €	4 500 000 € 	

Opatrenia na plnenie cieľov KEB v oblasti podpory OZE

Realizované (jestvujúce) opatrenie - Využívanie slnečnej energie na vykurovanie a prípravu teplej vody.	
Sektor:	Energetika	
Názov opatrenia:
	Využívanie slnečnej energie a kotlov na biomasu na vykurovanie a prípravu teplej vody.	
Gestor opatrenia:  	MH SR	
Spolugestori opatrenia:		
Typ opatrenia:
(technické, legislatívne, ekonomické, programová aktivita, kombinácia nástrojov, iné)	Ekonomické opatrenie 	
Opis a analytické zdôvodnenie opatrenia:	Podporovanie intenzívnejšieho využívania slnečnej energie v solárnych kolektorov na účely vykurovania a ohrevu vody a kotlov na spaľovanie biomasy. 	
Väzba na strategické dokumenty a iné opatrenia:	Tento zámer nadväzuje na Program vyššieho využitia biomasy a slnečnej energie v domácnostiach, zabezpečovaný MH SR.	
Cieľ opatrenia vo vzťahu k téme:
•	znižovanie emisií
•	znižovanie spotreby elektrickej energie
•	zvyšovanie podielu OZE
•	znižovanie spotreby tepla
•	znižovanie spotreby fosílnych palív (minimálne v členení – tuhé, kvapalné, plynné)
•	kombinácia cieľov 	Cieľom opatrenia je:
Zvýšenie podielu využívania OZE v oblasti vykurovania a ohrevu teplej vody, znižovanie spotreby fosílnych palív, znižovanie emisií. 	
Merateľné ukazovatele plnenia- identifikovať ukazovateľ/ukazovatele, pre ktoré je v dolnej tabuľke uvádzaný odhadovaný potenciál:	Program vyššieho využitia biomasy a slnečnej energie v domácnostiach podporí domácností na inštalovanie slnečných kolektorov a kotlov na biomasu.	
Aplikované a/alebo navrhované ekonomické nástroje na podporu plnenia:	Vláda SR vyčlenila na tento program ako celok (slnečné kolektory a kotle na biomasu) 8 mil. EUR. Pre ďalšiu podporu tohto zámeru do roku 2020 sa navrhuje vyčleniť ročne cca 3,3 mil. EUR.  	
Potenciálne iné prínosy opatrenia (vplyv na zamestnanosť, zdravie, zníženie závislosti na dovoze energií, zvýšenie konkurencieschopnosti, zníženie nákladov na adaptačné opatrenia na nepriaznivé dôsledky na zmenu klímy,  iné... )	Zníženie závislosti na dodávkach energii; zníženie nákladov na energie; vytvorenie pracovných príležitostí v oblasti montáže slnečných kolektorov a priamo vo výrobe týchto energetických zariadení.   	
Stav implementácie:	Program je realizovaný od  04/2009 	
Návrh na budúce (potrebné) aktivity v oblasti výskumu a  vývoja (v súvislosti s daným opatrením):	Nepožadujú sa. 	
Plnenie opatrenia - Využívanie slnečnej energie na vykurovanie a prípravu teplej vody.	
Roky	
	 2009	2010	2011	2012	2013	2014	2015	2016	2017	2018	2019	2020	
Odhadovaný potenciál (absolútne číslo alebo % z celkového cieľa vyjadrené v merateľných ukazovateľoch):
1). Slnečné kolektory
2). Kotle na biomasu	

  70 TJ 
100 TJ   	

100 TJ 
   130 TJ   	

130 TJ 
   160 TJ   	

160 TJ 
   190 TJ   	

190 TJ 
   220 TJ   	

220 TJ 
   250 TJ   	

250 TJ 
     310 TJ   	

280 TJ 
     370 TJ   	

310 TJ 
     430 TJ   	

340 TJ 
     490 TJ   	

370 TJ 
   540 TJ   	
Predpokladané finančné náklady- presne rozlíšiť, či sú už finančné zdroje vyčlenené:													
Výdavky:													
    -štátny rozpočet	8 mil. €	3,3 mil. €	3,3 mil. €	3,3 mil. €	3,3 mil. €	3,3 mil. €	3,3 mil. €	3,3 mil. €	3,3 mil. €	3,3 mil. €	3,3 mil. €	
   - zdroje EÚ													
    -iné zdroje	24 mil. €	10 mil. €	10 mil. €	10 mil. €	10 mil. €	10 mil. €	10 mil. €	10 mil. €	10 mil. €	10 mil. €	10 mil. €	
Príjmy (ak je možné vyčísliť)													

Plánované opatrenie - Využívanie nízkopotenciálového tepla z okolitého prostredia	
Sektor:	Energetika	
Názov opatrenia:
	Využívanie nízkopotenciálového tepla z okolitého prostredia. 	
Gestor opatrenia:  	MH SR	
Spolugestori opatrenia:		
Typ opatrenia:
(technické, legislatívne, ekonomické, programová aktivita, kombinácia nástrojov, iné)	Ekonomické  opatrenie 	
Opis a analytické zdôvodnenie opatrenia:	Využívanie tepla z okolitého prostredia (vzduchu, spodnej a povrchovej vody alebo pôdy) na vykurovanie alebo ohrev úžitkovej vody pomocou tepelného čerpadla. Tepelné čerpadlo je možné využiť aj na chladiace  účely. 	
Väzba na strategické dokumenty a iné opatrenia:	Stratégia vyššieho využitia obnoviteľných zdrojov energie v SR. Stratégia energetickej bezpečnosti SR.	
Cieľ opatrenia vo vzťahu k téme:
•	znižovanie emisií
•	znižovanie spotreby elektrickej energie
•	zvyšovanie podielu OZE
•	znižovanie spotreby tepla
•	znižovanie spotreby fosílnych palív (minimálne v členení – tuhé, kvapalné, plynné)
•	kombinácia cieľov 	Cieľom opatrenia je:
Zvýšenie podielu využívania OZE, znižovanie spotreby fosílnych palív , znižovanie emisií.	
Merateľné ukazovatele plnenia- identifikovať ukazovateľ/ukazovatele, pre ktoré je v dolnej tabuľke uvádzaný odhadovaný potenciál:		
Aplikované a/alebo navrhované ekonomické nástroje na podporu plnenia:	Podpora zo štátneho rozpočtu pre aplikáciu tejto technológie pre kategóriu domácnosť v praxi. 	
Potenciálne iné prínosy opatrenia (vplyv na zamestnanosť, zdravie, zníženie závislosti na dovoze energií, zvýšenie konkurencieschopnosti, zníženie nákladov na adaptačné opatrenia na nepriaznivé dôsledky na zmenu klímy,  iné... )	Zníženie závislosti na dodávkach fosílnych zdrojov energii a zníženie nákladov za používané energie. 
	
Stav implementácie:	Týmto opatrením sa predpokladá s dotáciou na výrobu tepla/chladu od roku 2015 v zmysle časovej závislosti uvedenej v tabuľke.  	
Návrh na budúce (potrebné) aktivity v oblasti výskumu a  vývoja (v súvislosti s daným opatrením):	Inovácia technológie s cieľom zvýšiť efektívnosť výroby energie týmto zariadením.	
Plnenie opatrenia - Využívanie nízkopotenciálového tepla z okolitého prostredia	
Roky	
	Od 2007 do 2009	2010	2011	2012	2013	2014	2015	2016	2017	2018	2019	2020	
Odhadovaný potenciál (absolútne číslo alebo % z celkového cieľa vyjadrené v merateľných ukazovateľoch):						50 TJ 	100 TJ	150 TJ	200 TJ	250 TJ	300 TJ	
Odhadované finančné náklady- odhadované													
Výdavky:													
    - štátny rozpočet							1 mil €	1 mil €	1 mil €	1 mil €	1 mil €	1 mil €	
   -  zdroje EÚ													
    - iné zdroje							9 mil €	9 mil €	9 mil €	9 mil €	9 mil €	9 mil €	
Príjmy (ak je možné vyčísliť)													
Využívanie výsledkov výskumu, vývoja a ďalších výstupov z činnosti medzinárodných energetických agentúr	
Sektor:	Energetika	
Názov opatrenia:
	Využívanie výsledkov výskumu, vývoja a ďalšie výstupy z medzinárodných energetických agentúr.	
Gestor opatrenia:  	Ministerstvo hospodárstva SR	
Spolugestori opatrenia:		
Typ opatrenia:
(technické, legislatívne, ekonomické, programová aktivita, kombinácia nástrojov, iné)	
Výskumno - technické opatrenie	
Opis a analytické zdôvodnenie opatrenia:	Slovenska republika je členom medzinárodných energetických agentúr IRENA (The International Renewable Energy Agency), IEA           (International Energy Agency) profesionálne sa zaoberajúcich problematikou OZE, nízkouhlíkových technológii a pod. Cieľom tohto opatrenia je nadviazanie úzkej spolupráce v oblasti využívania vo všetkých úrovniach, vedy, vývoja a praktickej aplikácii. 	
Väzba na strategické dokumenty a iné opatrenia:	Plnenie záväzku vyplývajúceho zo Smernice č. 2009/28/ES v oblasti zvyšovania podielu obnoviteľných energií na celkovej energetickej spotrebe. Stratégia vyššieho využitia obnoviteľných zdrojov energie v SR. 	
Cieľ opatrenia vo vzťahu k téme:
•	znižovanie emisií
•	znižovanie spotreby elektrickej energie
•	zvyšovanie podielu OZE
•	znižovanie spotreby tepla
•	znižovanie spotreby fosílnych palív (minimálne v členení – tuhé, kvapalné, plynné)
•	kombinácia cieľov 	Ide o kombináciu cieľov: znižovanie emisií skleníkových plynov, znižovanie spotreby elektrickej energie, zvyšovanie podielu OZE  a súčasné znižovanie spotreby tuhých fosílnych palív.	
Merateľné ukazovatele plnenia- identifikovať ukazovateľ/ukazovatele, pre ktoré je v dolnej tabuľke uvádzaný odhadovaný potenciál:	V súčasnosti nie je možné konkrétne definovať konkrétny ukazovateľ a jeho aplikáciu v praktických podmienkach. 	
Navrhované ekonomické nástroje na podporu plnenia:	SR je riadnym členom v týchto agentúrach 	
Potenciálne iné prínosy opatrenia (vplyv na zamestnanosť, zdravie, zníženie závislosti na dovoze energií, zvýšenie konkurencieschopnosti, zníženie nákladov na adaptačné opatrenia na nepriaznivé dôsledky na zmenu klímy,  iné... )	Získanie know - how, implementácia inovatívnych technológii a techník v oblasti OZE, energetickej efektívnosti a hospodárnosti. V konečnom dôsledku to bude viesť k nárastu zamestnanosti, zníženiu nákladov a vyššej efektívnosti v jednotlivých energetických projektoch.
	
Návrh na (potrebné) aktivity v oblasti výskumu a  vývoja (v súvislosti s daným opatrením):	Aktívna spolupráca, sledovanie a posudzovanie výstupov  týchto agentúr pre podmienky SR.   	
Plnenie opatrenia - Využívanie výsledkov výskumu, vývoja a ďalších výstupov z činnosti medzinárodných energetických agentúr	
Roky	
		2010	2011	2012	2013	2014	2015	2016	2017	2018	2019	2020	
Odhadovaný potenciál (absolútne číslo alebo % z celkového cieľa vyjadrené v merateľných ukazovateľoch):	

												
Finančné náklady- presne rozlíšiť, či sú už finančné zdroje vyčlenené:													
Výdavky:													
    - štátny rozpočet		Členské poplatky	
   -  zdroje EÚ													
    - iné zdroje													
Príjmy (ak je možné vyčísliť)													

Plánované opatrenie : Využívanie výsledkov výskumu, vývoja a ďalších výstupov z činnosti výskumných centier rezortu 	
Sektor:	Pôdohospodárstvo	
Názov opatrenia:
	Využívanie výsledkov výskumu a ďalších výstupov z činnosti  výskumných centier rezortu  týkajúcich sa surovinového zabezpečenia biomasy pre energetické účely, znižovania emisií skleníkových  plynov z pôdohospodárstva a ich zachytávania, inovatívnych energetických technológií a špecifík a rozdielov v technologických prvkoch pestovania plodín na  priame spaľovanie, výrobu bioplynu a biopalív.	
Gestor opatrenia:  	Ministerstvo pôdohospodárstva SR	
Spolugestori opatrenia:		
Typ opatrenia:
(technické, legislatívne, ekonomické, programová aktivita, kombinácia nástrojov, iné)	
Výskumno - technické opatrenie	
Opis a analytické zdôvodnenie opatrenia:	 Cieľom tohto opatrenia je:
-	monitorovať vplyv pestovania energetických plodín na biologickú diverzitu, životné prostredie a vidiek
-	spracovanie účelného monitorovacieho, evidenčného štatistického systému o množstve dopestovanej biomasy a plochách osiatych energetickými plodinami
-	testovať v experimentálnych podmienkach pestovanie netradičných energetických plodín
-	stanovenie limitov obsahu uhlíka v pôdach na produkciu energetických plodín
-	výskum v oblasti znižovania emisií skleníkových plynov zo živočíšnej výroby a realizácia najefektívnejších opatrení
-	Výskum v oblasti možnej sekvestrácie uhlíka lesnými a poľnohospodárskymi porastmi a realizácia najefektívnejších opatrení
-	 kritériá trvalej udržateľnosti  pre biopavá.
	
Väzba na strategické dokumenty a iné opatrenia:	Plnenie záväzku vyplývajúceho zo Smernice č. 2009/28/ES v oblasti zvyšovania podielu obnoviteľných energií na celkovej energetickej spotrebe. Stratégia vyššieho využitia obnoviteľných zdrojov energie v SR. Akčný plán využívania biomasy na roky 2008-2013. Dlhodobá stratégia využitia poľnohospodárskych a nepoľnohospodárskych plodín na priemyselné účely. Akčný plán Národného lesníckeho programu SR.
	
Cieľ opatrenia vo vzťahu k téme:
•	znižovanie emisií
•	znižovanie spotreby elektrickej energie
•	zvyšovanie podielu OZE
•	znižovanie spotreby tepla
•	znižovanie spotreby fosílnych palív (minimálne v členení – tuhé, kvapalné, plynné)
•	kombinácia cieľov 	Ide o kombináciu cieľov: 

	
Merateľné ukazovatele plnenia- identifikovať ukazovateľ/ukazovatele, pre ktoré je v dolnej tabuľke uvádzaný odhadovaný potenciál:	V súčasnosti nie je možné definovať konkrétne ukazovatele. 	
Navrhované ekonomické nástroje na podporu plnenia:	Štátny rozpočet, zdroje EÚ	
Potenciálne iné prínosy opatrenia (vplyv na zamestnanosť, zdravie, zníženie závislosti na dovoze energií, zvýšenie konkurencieschopnosti, zníženie nákladov na adaptačné opatrenia na nepriaznivé dôsledky na zmenu klímy,  iné... )	Energetická sebestačnosť, diverzifikácia poľnohospodárstva, znižovanie emisií skleníkových plynov z pôdohospodárstva, rozvoj vidieka.
	
Návrh na (potrebné) aktivity v oblasti výskumu a  vývoja (v súvislosti s daným opatrením):	 	
Plnenie opatrenia - Využívanie výsledkov výskumu a ďalších výstupov z činnosti  výskumných centier rezortu	
Roky	
		2010	2011	2012	2013	2014	2015	2016	2017	2018	2019	2020	
Odhadovaný potenciál (absolútne číslo alebo % z celkového cieľa vyjadrené v merateľných ukazovateľoch):	

												
Finančné náklady- presne rozlíšiť, či sú už finančné zdroje vyčlenené:													
Výdavky:													
    -štátny rozpočet			Nie je možné vyčísliť, predpokladáme  1 -1,5 mil.  € / rok 	
   - zdroje EÚ													
       -iné zdroje													
Príjmy (ak je možné vyčísliť)													

Opatrenia na plnenie cieľov  SR v oblasti využívania biopalív
Realizované opatrenia

Realizované (jestvujúce) opatrenie - Podpora používania biopalív alebo iných obnoviteľných palív v doprave	
Sektor:	Energetika	
Názov opatrenia:
	Podpora používania biopalív alebo iných obnoviteľných palív v doprave	
Gestor opatrenia:  	MH SR	
Spolugestori opatrenia:	MF SR a MP SR	
Typ opatrenia:
(technické, legislatívne, ekonomické, programová aktivita, kombinácia nástrojov, iné)	Legislatívny rámec vnútorného trhu na podporu používania biopalív:
-	Zákon č. 98/2004 Z.z. o spotrebnej dani z minerálneho oleja v znení neskorších predpisov
-	Nariadenie vlády SR č. 246/2006 Z.z. o minimálnom množstve pohonných látok vyrobených z obnoviteľných zdrojov v motorových benzínoch a motorovej nafte uvádzaných na trh SR 	
Opis a analytické zdôvodnenie opatrenia:	Vytvorenie trhu s biopalivami, rozširovanie výrobných kapacít biozložiek a následných blending biozložiek do fosílnych motorových palív v súlade s princípmi transponovanej smernice Európskeho parlamentu a Rady 2009/30/ES.	
Väzba na strategické dokumenty a iné opatrenia:	Zabezpečenie transpozície „Smernice Európskeho parlamentu a Rady 2003/30/ES z 8. mája 2003 a Smernice Európskeho parlamentu a Rady 2009/30/ES o podpore používania biopalív alebo iných obnoviteľných palív v doprave“ do právneho poriadku Slovenskej republiky.	
Cieľ opatrenia vo vzťahu k téme:
•	znižovanie emisií
•	znižovanie spotreby elektrickej energie
•	zvyšovanie podielu OZE
•	znižovanie spotreby tepla
•	znižovanie spotreby fosílnych palív (minimálne v členení –  tuhé, kvapalné, plynné)
•	kombinácia cieľov 	Znižovanie spotreby fosílnych palív, znižovanie emisií:
Nariadením vlády SR č. 246/2006 Z. z. o minimálnom množstve pohonných látok vyrobených z obnoviteľných zdrojov v motorových benzínoch a motorovej nafte uvádzaných na trh SR (s účinnosťou od 01.05.2006). Nariadenie vlády je v súčasnosti predmetom novelizácie s cieľom zreálniť dosiahnuteľnú cieľovú hodnotu v roku 2010. Výrobca a predajca sú povinní ponúkať v motorových benzínoch a motorovej nafte na dopravné účely minimálne množstvá biopalív (alebo iných obnoviteľných palív), ktoré je vyjadrené
-	do 31. decembra 2006 v referenčnej hodnote 2 %, vypočítanej z energetického obsahu celkového množstva motorových benzínov a motorovej nafty uvedených na trh,
-	od 1. januára 2007 do 31. decembra 2008 v referenčnej hodnote 2 %, vypočítanej z energetického obsahu celkového množstva motorových benzínov a motorovej nafty uvedených na trh,
-	od 1. januára 2009 do 31. januára 2009 v referenčnej hodnote 3,4 %, vypočítanej z energetického obsahu celkového množstva motorových benzínov a motorovej nafty uvedených na trh,
-	od 1. januára 2010 do 31. decembra 2010 v referenčnej hodnote 5,75 %, vypočítanej z energetického obsahu celkového množstva motorových benzínov a motorovej nafty uvedených na trh.
	
Merateľné ukazovatele plnenia- identifikovať ukazovateľ/ukazovatele, pre ktoré je v dolnej tabuľke uvádzaný odhadovaný potenciál:	Povinnosť uvádzať biopalivá na domáci trh (ako tzv. povinná ponuka – „obligatory placing“)
 je pre ten-ktorý podnikateľský subjekt ustanovená referenčnou hodnotou pre celkové množstvo motorových palív súvisiace s jeho podnikateľskými aktivitami v danom časovom období.	
Aplikované a/alebo navrhované ekonomické nástroje na podporu plnenia:	Európska komisia v rámci procedurálneho postupu notifikácie svojím rozhodnutím (písomné oznámenie zo dňa 19.07.2007) schválila „Štátnu pomoc N 360/2006 – Slovensko. Zvýhodnený daňový režim na používanie palív z obnoviteľných zdrojov na základe smernice 2003/96/ES (biopalivá)“.
Z rozhodujúcich opatrení zo schválenej schémy pomoci vyplýva, že:
-	oslobodenie od spotrebnej dane sa vzťahuje na palivové zmesi benzínu s ETBE a nafty s estermi a zníženie spotrebnej dane pre tieto zmesové palivá je ustanovené do úrovne 
7,05 %, resp. do úrovne 5 % objemových;
-	zníženie spotrebnej dane pre biopalivá sa udeľuje len tým spoločnostiam, ktoré pôsobia ako daňové sklady;
-	opatrenie sa má uplatňovať po dobu 6 rokov (od dátumu účinnosti zákona o spotrebnej dani z minerálneho oleja) za ustanovených podmienok a zníženie spotrebnej dane sa poskytuje zo štátnych prostriedkov a toto opatrenie má podporiť spoločnosti, ktoré vyrábajú a ponúkajú biopalivá na slovenskom trhu.

Potenciálne iné prínosy opatrenia (vplyv na zamestnanosť, zdravie, zníženie závislosti na dovoze energií, zvýšenie konkurencieschopnosti, zníženie nákladov na adaptačné opatrenia na nepriaznivé dôsledky na zmenu klímy,  iné... )	1 Redukcia emisií skleníkových plynov z dopravy,
2. Bezpečnosť zásobovania a redukcia závislosti dopravy od ropy,
3. Podpora rozvoja vidieka a rozvoj poľnohospodárstva.   	
Stav implementácie:	Program je realizovaný od  05/2006	
Návrh na budúce (potrebné) aktivity v oblasti výskumu a  vývoja (v súvislosti s daným opatrením):	V rámci 7. Rámcového programu EÚ pre výskum, technický rozvoj a demonštračné aktivity bolo podaných 7 projektov pre biopalivá. Posúdenie, vyhodnotenia a následná kontraktácia schválených projektov sa predpokladá v priebehu 1. polroku 2010.
V rámci projektu Sugre  „Sustainable Green Fleets“ je potrebné zamerať sa na vyššie využitie biopalív najmä tam, kde sú riešenia prezentované dosiahnutými konkrétnymi výsledkami. 	

Plnenie opatrenia - Podpora používania biopalív alebo iných obnoviteľných palív v doprave	
Roky	
	Od 2007 do 2009	2010	2011	2012	2013	2014	2015	2016	2017	2018	2019	2020	
Odhadovaný potenciál (absolútne číslo alebo % z celkového cieľa vyjadrené v merateľných ukazovateľoch):	Pozri ciele opatrenia vo vzťahu k téme.											
Finančné náklady- presne rozlíšiť, či sú už finančné zdroje vyčlenené:													
Výdavky:													
    -  štátny rozpočet												
   -  zdroje EÚ													
    - iné zdroje													
Príjmy (ak je možné vyčísliť)													

Plánované opatrenia
Plánované opatrenie - Podpora využívania biopalív druhej a tretej generácie v doprave	
Sektor:	Energetika	
Názov opatrenia:
	Podpora využívania biopalív druhej a tretej generácie v doprave 	
Gestor opatrenia:  	Ministerstvo hospodárstva SR	
Spolugestori opatrenia:	MŽP a MP	
Typ opatrenia:
(technické, legislatívne, ekonomické, programová aktivita, kombinácia nástrojov, iné)	Kombinácia nástrojov
	
Opis a analytické zdôvodnenie opatrenia:		
Väzba na strategické dokumenty a iné opatrenia:	•	Smernica o podpore využívania energie z obnoviteľných zdrojov energie (2009/28/ES)
•	Smernica o kvalite motorových palív (FQD) 98/70/ES, 2009/30/ES
•	Rozhodnutie o úsilí členských štátov znížiť emisie skleníkových plynov s cieľom splniť záväzky Spoločenstva týkajúce sa zníženia emisií skleníkových plynov do roku 2020 (406/2009/ES) (non-ETS)
•	Nariadenie, ktorým sa stanovujú výkonové emisné normy nových osobných automobilov (443/2009)
	
Cieľ opatrenia vo vzťahu k téme:
•	znižovanie emisií
•	znižovanie spotreby elektrickej energie
•	zvyšovanie podielu OZE
•	znižovanie spotreby tepla
•	znižovanie spotreby fosílnych palív (minimálne v členení – tuhé, kvapalné, plynné)
•	kombinácia cieľov 	Smernica o podpore využívania energie z obnoviteľných zdrojov energie vo vzťahu k biopalivám stanovuje:
•	záväzný cieľ, ktorým je minimálne 10 % podiel energie z obnoviteľných zdrojov energie na spotrebe morových palív v doprave,
•	kritériá trvalej udržateľnosti pre biopalivá.
-	Úspora emisií skleníkových plynov
-	Nesmú byť vyrábané zo surovín získaných z pôdy s vysokou hodnotou biodiverzity
-	Nesmú byť vyrábané zo surovín získaných z pôdy s vysokými zásobami uhlíka
Smernica o kvalite motorových palív stanovuje: 
Dodávatelia motorových palív by mali do 31. decembra 2020 postupne znižovať emisie skleníkových plynov počas životného cyklu na jednotku energie získanej z paliva a dodávanej energie až o 10 %. Do 31. decembra 2020 by mali dosiahnuť zníženie aspoň o 6 % v porovnaní s priemernou úrovňou emisií skleníkových plynov z fosílnych palív počas ich životného cyklu na jednotku energie v EÚ v roku 2010, a to používaním biopalív, alternatívnych palív a znížením spaľovania a odplyňovania na mieste produkcie. Pod podmienkou preskúmania by sa malo dosiahnuť ďalšie zníženie o 2 % využívaním ekologických technológií na zachytávanie a uskladnenie uhlíka a používaním elektrických vozidiel, ako aj zníženie o ďalšie 2 % nákupom kreditov v rámci mechanizmu čistého rozvoja v rámci Kjótskeho protokolu. Tieto dodatočné zníženia by nemali byť záväzné pre členské štáty alebo dodávateľov palív v čase nadobudnutia účinnosti tejto smernice. 
	
Merateľné ukazovatele plnenia- identifikovať ukazovateľ/ukazovatele, pre ktoré je v dolnej tabuľke uvádzaný odhadovaný potenciál:	Záväzný cieľ 10 %
Biopalivá vyrábané z biomasy budú dominantne napĺňať cieľ 10 % OZE v doprave a ich množstvo bude závisieť od spotreby motorových palív. Hoci relatívna spotreba motorových palív je nižšia ako vo vyspelých krajinách, nie je vhodné predpokladať rýchly rast tejto spotreby z dôvodu tlaku EK na zníženie emisií CO2 automobilov, rozvoj vodnej a  železničnej dopravy na úkor kamiónovej a podpora hromadnej dopravy pred individuálnou. Úspory motorových palív v doprave by mali byť podporované, naopak automobily s vyššími emisiami CO2  by mali znášať vyššie náklady. Spoluspaľovanie biomasy s tuhými palivami touto technológiou možno znížiť až 40 kg CO2 na každú MWh pri spoluspaľovaní biomasy s podielom 4 -% nej výhrevnosti vo fluidných kotloch.  
V Smernici o podpore využívania energie z obnoviteľných zdrojov energie vo vzťahu k biopalivám zostáva kľúčovou otázkou  predovšetkým výška úspory skleníkových plynov, ktorá musí byť pri výrobe biopalív dosiahnutá:
•	aspoň 35 % do konca roku 2016
o	pre biopalivá vyrobené na existujúcich zariadenia uvedených do prevádzky pred 23. 1. 2008 sa uvedené kritérium sa uplatňuje od 1. 4. 2013
•	aspoň 50 % od roku 2017
o	 pre biopalivá vyrobené na zariadeniach, ktorých prevádzka začala po 1. 1. 2017 uvedené kritérium úspor emisií sa od 1. 1. 2018 zvyšuje na aspoň 60 %

Navrhované ekonomické nástroje na podporu plnenia:		
Potenciálne iné prínosy opatrenia (vplyv na zamestnanosť, zdravie, zníženie závislosti na dovoze energií, zvýšenie konkurencieschopnosti, zníženie nákladov na adaptačné opatrenia na nepriaznivé dôsledky na zmenu klímy,  iné... )		
Návrh na (potrebné) aktivity v oblasti výskumu a  vývoja (v súvislosti s daným opatrením):	Sú nevyhnutné veľké náklady do aplikovaného výskumu a do budovania demonštračných jednotiek, ak sa majú splniť ciele z smernice o obnoviteľných zdrojoch energie a smernice o kvalite motorových palív. SR by sa mala zamerať o čo najvyšší podiel biopalív druhej a tretej generácie, aby dosiahla významné zníženie emisií v doprave. To si však vyžaduje výskum, vývoj a partnerstvo pri výskumných úlohách a demonštračných zariadeniach s ostatnými krajinami. 	
Plnenie opatrenia - Podpora využívania biopalív druhej a tretej generácie v doprave	
Roky	
		2010	2011	2012	2013	2014	2015	2016	2017	2018	2019	2020	
Výška úspory skleníkových plynov, ktorá musí byť pri výrobe biopalív dosiahnutá.
Odhadovaný potenciál (absolútne číslo alebo % z celkového cieľa vyjadrené v merateľných ukazovateľoch):
Zníženie emisie skleníkových plynov počas životného cyklu na jednotku energie získanej z paliva a dodávanej energie

				35 %	35 %	35 %	35 %	50 %	60 %	60 %	60 %

10 %	
Finančné náklady- presne rozlíšiť, či sú už finančné zdroje vyčlenené:	Zatiaľ nie sú vyčlenené finančné zdroje												
Výdavky:													
    - štátny rozpočet													
   -  zdroje EÚ													
    - iné zdroje			
Príjmy (ak je možné vyčísliť)