Ministerstvo vnútra
Slovenskej republiky
__________________
Číslo: KM - 1- 41/Vl - 2003

Materiál na rokovanie vlády
Slovenskej republiky

Návrh 
koncepcie
usporiadania miestnej štátnej správy

Podnet:							Obsah materiálu

podľa Plánu práce vlády SR			1. Návrh uznesenia
na rok 2003                                                                           2. Predkladacia správa
								3. Návrh koncepcie
								4. Prílohy
5. Vyhodnotenie pripomienkového                    konania	
								6. Návrh komuniké

Predkladá:

Vladimír Palko
minister vnútra
Slovenskej republiky

Bratislava 31. marca 2003

Predkladacia správa

Návrh koncepcie usporiadania miestnej štátnej správy je predkladaný na rokovanie vlády podľa „Plánu práce vlády Slovenskej republiky na rok 2003“. Je vypracovaný v spolupráci s ústrednými orgánmi štátnej správy, ktoré riadia a kontrolujú výkon štátnej správy na odvetvových úsekoch v pôsobnosti krajských úradov a okresných úradov, a ktoré predložili ako podklad na spracovanie návrhu koncepcie svoje koncepčné zámery na usporiadanie odvetvových úsekov štátnej správy a na ich zaradenie do pôsobnosti orgánov špecializovanej miestnej štátnej správy.
Súčasťou prípravy predmetného návrhu koncepcie boli rokovania Ministerstva vnútra SR a rokovanie splnomocnenca vlády SR pre decentralizáciu verejnej správy s jednotlivými ústrednými orgánmi štátnej správy.
Návrh koncepcie je členený na päť častí vrátane úvodu, v ktorých sú uvedené  zhodnotenie súčasnej organizácie miestnej štátnej správy, ktorú tvoria krajské úrady a okresné úrady, návrhy ústredných orgánov štátnej správy na ďalšiu decentralizáciu pôsobností, návrh na usporiadanie miestnej štátnej správy, vrátane návrhov ústredných orgánov štátnej správy, princípy jej organizácie, zásady finančného, personálneho a priestorového zabezpečenia orgánov špecializovanej miestnej štátnej správy,  ich legislatívne zabezpečenie. V rámci návrhu na zrušenie okresných úradov a na transformáciu krajských úradov sa vysporadúva problematika zrušenia kapitol krajských úradov,  určenie právneho nástupcu a vecné a finančné  vymedzenie majetku, vrátane súvisiacich práv a záväzkov, ktoré prechádzajú na nové orgány špecializovanej miestnej štátnej správy, usporiadanie práv a povinností vyplývajúcich zo štátnozamestnanckých a pracovnoprávnych vzťahov zamestnancov zrušených okresných úradov a transformovaných krajských úradov a legislatívne zabezpečenie zmeny organizácie miestnej štátnej správy.
V prílohovej časti návrhu koncepcie je uvedený prehľad sídiel orgánov špecializovanej miestnej štátnej správy podľa návrhov ústredných orgánov štátnej správy a pre porovnanie sídla iných doteraz zriadených orgánov špecializovanej miestnej štátnej správy a iných orgánov štátu budovaných v území a návrh Ministerstva vnútra SR na určenie sídiel a územných obvodov súčasných krajských úradov a navrhovaných obvodných úradov, ktorý by mohol tvoriť podklad na určovanie územných obvodov pôsobnosti prvostupňových orgánov špecializovanej miestnej štátnej správy.
Zásadnou požiadavkou pre určovanie sídiel a územných obvodov orgánov špecializovanej miestnej štátnej správy na druhom stupni je zachovať terajšie sídla a hranice územných obvodov krajov.  Územné obvody nižších správnych celkov pre určenie územnej pôsobnosti prvostupňových orgánov miestnej štátnej správy budú rôznorodé počtom a tým aj veľkosťou, v závislosti od potrieb jednotlivých ústredných orgánov štátnej správy na vykonávanie štátnej správy v území. 
Návrh koncepcie rieši usporiadanie orgánov miestnej štátnej správy,  úradov na výkon všeobecnej pôsobnosti, ktorá sa zveruje do pôsobnosti krajských a obvodných úradov a na výkon špecializovanej miestnej štátnej správy, ktorý sa zveruje jednotlivým orgánom štátnej správy.

Pri navrhovaní novej organizácie miestnej štátnej správy sa vychádza z Programového vyhlásenia vlády Slovenskej republiky ako aj z podkladov jednotlivých ústredných orgánov štátnej správy. V niektorých prípadoch  stanoviská ústredných orgánov štátnej správy neboli jednotné, nenavrhovali sa ucelené riešenia, názory na usporiadanie odvetvovej miestnej štátnej správy  sa menili alebo návrhy boli vypracované v predstihu  s akcentom na pôsobnosti, ktoré mali byť predmetom presunu medzi ministerstvami. Z uvedených dôvodov návrh koncepcie obsahuje aj riešenia navrhované ministerstvom, v ktorého  pôsobnosti je  daný  úsek štátnej správy a   ministerstvom,  do ktorého pôsobnosti  sa počíta tento úsek štátnej správy zveriť. Zásadne odlišné  návrhy Ministerstva školstva SR na usporiadanie odvetvového úseku štátnej správy boli skoncipované do návrhu, ktorý predstavuje najracionálnejšie riešenie. 

Návrh koncepcie bol predložený na pripomienkové konanie  43 osloveným subjektom, z ktorých  do stanoveného termínu stanoviská zaslalo 32 subjektov. Uplatnených bolo 70 pripomienok, z ktorých bolo akceptovaných 55 a neakceptovaných 15. Neakceptované boli prevažne pripomienky uplatnené  k alternatívnym návrhom, ktoré obsahoval návrh predložený na pripomienkové  konanie, na základe ktorého sa alternatívy odstránili. Niektoré pripomienky, napr. Generálnej prokuratúry SR  mali charakter konštatovania. 
Ministerstvo vnútra SR 26. marca 2003 uskutočnilo vyhodnotenie pripomienkového konania za účasti pripomienkujúcich subjektov. Osobitne sa 31. marca 2003 uskutočnilo rokovanie s Ministerstvom financií SR k jeho stanovisku.
Pripomienky krajských úradov k návrhu koncepcie  boli prerokované na porade prednostov krajských úradov 27. marca 2003. 
Po dopracovaní návrhu koncepcie o pripomienky  sa skvalitnila jeho vypovedacia schopnosť, upresnili návrhy ústredných orgánov štátnej správy najmä na veľkosť územných obvodov nimi navrhovaných orgánov špecializovanej miestnej štátnej správy a dosiahla sa zhoda v usporiadaní orgánov miestnej štátnej správy so všeobecnou pôsobnosťou, čo viedlo k zrušeniu návrhov na budovanie orgánov špecializovanej miestnej štátnej správy aj pre ďalšie úseky štátnej správy. 
Návrh koncepcie usporiadania miestnej štátnej správy sa predkladá na rokovanie vlády bez rozporov.

Návrh
 koncepcie
usporiadania miestnej štátnej správy

I.Úvod

  Návrhom koncepcie organizácie miestnej štátnej správy sa realizujú ciele Programového vyhlásenia vlády Slovenskej republiky  v oblasti verejnej správy. Vláda v tomto základnom dokumente stratégie svojej činnosti na celé funkčné obdobie určila zámer pokračovať v  decentralizácii a dekoncentrácii  štátnej správy a presadzovať zoštíhlenie administratívy, ktorého výrazom má byť zrušenie okresných úradov. Podkladom na dosiahnutie tohto cieľa má byť prehodnotenie pôsobnosti, efektívnosti a štruktúry okresných úradov  a   analýza činnosti krajských úradov a okresných úradov.  Analýzu činnosti krajských úradov a okresných úradov  a ich  finančného zabezpečenia predložilo Ministerstvo vnútra SR vláde 28. februára 2003.

	V návrhu koncepcie organizácie miestnej  štátnej správy sú v zásade akceptované  ciele obsiahnuté v koncepcii decentralizácie a modernizácie verejnej správy formulované vo vzťahu k miestnej štátnej správe, ktorú schválila vláda  uznesením č. 230  z 11. apríla 2000, ako východisko pre ďalšie práce na reforme verejnej správy. 

Zásadným riešením návrhu koncepcie je návrh na zmenu organizácie miestnej štátnej správy, ktorú podmieňujú postupy vykonané najmä v rámci doterajšej decentralizácie pôsobností z krajských úradov a okresných úradov na obce a na samosprávne kraje, čím sa ich činnosť na jednotlivých úsekoch štátnej správy podstatne zredukovala alebo došlo k zrušeniu niektorých úsekov štátnej správy a návrhy ústredných orgánov na posilnenie odvetvového riadenia a financovania výkonu štátnej správy zabezpečovaného v území, ako aj vplyvu na jeho personálne zabezpečovanie.  

Podstatou návrhov ústredných orgánov štátnej správy je dezintegrácia úsekov štátnej správy v pôsobnosti krajských úradov a okresných úradov,  a to aj tých, ktoré pred integráciou odvetvového výkonu štátnej správy, ktorá bola vykonaná v roku 1996 boli v pôsobnosti orgánov všeobecnej miestnej štátnej správy, ktorými bolo 38 okresných úradov a 121 obvodných úradov.  

Navrhovaným vyčlenením odvetvových úsekov štátnej správy z pôsobnosti krajských úradov a okresných úradov do odvetvových orgánov špecializovanej miestnej štátnej správy, vykonanou a navrhovanou decentralizáciou pôsobností okresných úradov  na najfrekventovanejších úsekoch štátnej správy,  racionálnejšou sústavou v jednotlivých prípadoch druhostupňových orgánov miestnej štátnej správy a najmä prvostupňových orgánov miestnej štátnej správy, ktoré sa  navrhujú  zriadiť v jednotlivých sídlach okresov aj pre územné obvody viacerých okresov, zmenou systému financovania nových orgánov miestnej štátnej správy  a racionalizáciou prvostupňových orgánov miestnej štátnej správy  sa napĺňajú zámery vlády zrušiť okresné úrady  a zároveň sa utvárajú predpoklady na reorganizáciu miestnej štátnej správy na krajskej úrovni.

Racionálnym riešením by malo byť predovšetkým usporiadanie prvostupňového výkonu štátnej správy, ktoré by v jednotlivých prípadoch inštitucionálne zabezpečovali krajské úrady prostredníctvom svojich subjektov  na okresnej úrovni vybavených len subjektivitou v administratívno-právnych veciach.  V týchto prípadoch sa predpokladá podstatná redukcia počtu zamestnancov zabezpečujúcich prierezové činnosti vo veciach uplatňovania štátnozamestnaneckých vzťahov a pracovnoprávnych vzťahov zamestnancov. 

Zoštíhlenie administratívy  možno očakávať v prípadoch, v ktorých jednotlivé ministerstvá počítajú zriadiť na prvostupňový výkon štátnej správy orgány miestnej štátnej správy alebo svoje pracoviská v menšom počte sídiel okresov ako je 79. V týchto prípadoch sa usporia zamestnanci, ktorí v súčasnosti zabezpečujú obslužné činnosti súvisiace s chodom úradu a správou budov, prierezové činnosti vo veciach rozpočtovania, financovania a uplatňovania štátnozamestnaneckých  a pracovnoprávnych vzťahov a v prípadoch, v ktorých sa nepočíta vykonávať pôsobnosť na prvom stupni. 

II.Súčasná organizácia miestnej štátnej správy
     II.1.Sústava orgánov miestnej štátnej správy

            Sústavu orgánov miestnej štátnej správy tvoria orgány tzv. všeobecnej - integrovanej miestnej štátnej správy, ktorými sú krajské úrady a okresné úrady a orgány špecializovanej miestnej štátnej správy. Rozdiely medzi orgánmi všeobecnej a špecializovanej miestnej štátnej správy sú v rozsahu pôsobností vyjadrenom počtom úsekov  štátnej správy a v ich územnej pôsobnosti. Orgány všeobecnej miestnej štátnej správy sú budované na viacodvetvovom princípe, t.j. na princípe integrácie odvetvových úsekov štátnej správy v pôsobnosti jednotlivých ministerstiev a ďalších ústredných orgánov štátnej správy  na rozdiel od orgánov špecializovanej miestnej štátnej správy, ktoré sú budované spravidla na jednoodvetvovom princípe, t. j v ich pôsobnosti je jeden úsek štátnej správy v pôsobnosti jedného ministerstva alebo iného ústredného orgánu štátnej správy. Okrem orgánov miestnej štátnej správy je štátna správa v území zverená do pôsobnosti aj iným právnickým osobám, t.j.  inšpekčným orgánom zriadeným na krajskej úrovni a okresnej  úrovni v individuálnom počte a verejnoprávnym inštitúciám, ktorými sú Národný úrad práce a úrady práce.

	Z hľadiska územnej pôsobnosti sú krajské úrady a okresné úrady zriadené  vo všetkých sídlach krajov a okresov. Orgány špecializovanej  miestnej štátnej správy sú zriadené  spravidla vo všetkých sídlach krajov, okrem napr. vyšších vojenských správ,  s územnými obvodmi spoločnými s územnými obvodmi krajských úradov a výraznejšie rozdiely sú na okresnej úrovni, v ktorej napr. regionálne veterinárne a potravinové správy sú vytvorené v prvom stupni v sídlach 40 okresov, s tým, že vykonávajú pôsobnosť pre územie viacerých okresov, okresné riaditeľstvá Hasičského a záchranného zboru, ktoré sú zriadené v sídlach 51 okresov,   čo názorne vyplýva z prehľadu, ktorý tvorí  prílohu č.  1.

Orgány  miestnej štátnej správy sú budované na princípoch
-	dvojstupňového výkonu štátnej správy,
-	vecnej a miestnej príslušnosti,
-	podriadenosti a nadriadenosti,
-	odvetvového riadenia,
-	monokratického riadenia,
-	rovnakej pôsobnosti toho istého orgánu,
-	zabezpečovania úloh štátu v území.

	Základom činnosti krajských úradov a okresných úradov je rozhodovanie  v administratívnoprávnych veciach a napriek tomu, že prevažná väčšina  štátnych rozpočtových organizácií, štátnych príspevkových organizácií a zariadení v ich zriaďovateľskej pôsobnosti prešla v roku 2002 do pôsobnosti územnej samosprávy, aj poskytovanie služieb na úseku školstva a sociálnej starostlivosti v organizáciách, ktoré zostali v ich zriaďovateľskej pôsobnosti. Naviac oproti orgánom špecializovanej miestnej štátnej správy, v pôsobnosti krajských úradov a okresných úradov je aj výkon koordinačných úloh v území v čase vojny a vojnového stavu a pri predchádzaní vzniku a odstraňovaní následkov mimoriadnych udalostí, akými sú napr. živelné pohromy.  

 Do pôsobnosti organov špecializovanej miestnej štátnej správy okrem rozhodovania v administratívnoprávnych  veciach patrí aj priamy výkon v území,  pri ochrane, majetku štátu a právnických osôb a majetku, života  zdravia občanov, ktorý je v pôsobnosti orgánov Hasičského a záchranného zboru.

	Rozsah pôsobností orgánov všeobecnej a špecializovanej miestnej štátnej správy je rozdielny,  z čoho vyplývajú aj rozdiely v ich personálnom, finančnom a materiálno-technickom zabezpečení, vrátane informačného. Rozdiely  sú aj v budovaní  okresných úradov, napriek tomu, že ich pôsobnosť je rovnaká.  Tie sú spôsobené rozdielmi vo frekventovanosti výkonu štátnej správy, čo vedie k diferencovaným požiadavkám  a nárokom nielen na ich personálne, finančné a materiálno-technické zabezpečenie ale aj na usporiadanie ich  vnútornej organizácie.
	
	Napriek tomu, že orgány všeobecnej a špecializovanej miestnej štátnej správy  sú monokratickými orgánmi, na ktorých čele stojí jeden vedúci, rozdiely sú v subjektoch, ktoré ich ustanovujú do funkcií a v ich postavení v administratívnoprávnych veciach. Prednostov krajských úradov a okresných úradov do funkcií vymenúva vlády Slovenskej republiky na návrh ministra vnútra, vedúcich druhostupňových orgánov špecializovanej miestnej štátnej správy príslušní ministri a vedúci ďalších ústredných orgánov štátnej správy. Prednostovia krajských úradov a okresných úradov sú štatutárnymi orgánmi v majetkovoprávnych vzťahoch, avšak nie sú správnymi orgánmi a v administratívnoprávnych veciach na jednotlivých úsekoch štátnej správy samostatne konajú a rozhodujú odbory, pričom vedúci orgánov špecializovanej miestnej štátnej správy sú spravidla správnymi orgánmi.

Zásadným rozdielom v postavení krajských úradov a okresných úradov  a orgánov špecializovanej miestnej štátnej správy je spôsob financovania a rozpočtovania ich činnosti. Krajské úrady sú rozpočtovými kapitolami rozpočtu Slovenskej republiky, čo znamená, že v týchto veciach  majú postavenie ústredných orgánov štátnej správy a plnia funkciu zriaďovateľa nielen vo vzťahu k nim zriaďovaným rozpočtovým organizáciám ale aj vo vzťahu k okresným úradom. Orgány špecializovanej miestnej štátnej správy sú zapojené na rozpočet odvetvového ministerstva alebo ďalšieho ústredného orgánu štátnej správy, ktoré v týchto veciach plnia funkciu zriaďovateľa. 

Spoločným znakom orgánov všeobecnej a špecializovanej miestnej štátnej správy je, že sú zriadené podľa príslušných zákonov a tieto zákony im vymedzili ich postavenie a pôsobnosť na príslušných úsekoch štátnej správy. 

 II.2. Úseky štátnej správy v pôsobnosti krajských úradov a okresných úradov 

Krajské úrady a okresné úrady majú v podstate rovnakú pôsobnosť. To znamená, že vykonávajú pôsobnosť na rovnakých úsekoch štátnej správy ale s tým, že okresné úrady sú zriadené  predovšetkým na zabezpečovanie prvostupňového výkonu štátnej správy a krajské úrady druhostupňového výkonu štátnej správy. V určitých veciach sú okresné úrady odvolacími orgánmi voči prvostupňovým rozhodnutiam obcí, a to  na tom úseku štátnej správy, ktorý patrí do ich pôsobnosti a v zákonom určených  prípadoch krajské úrady zabezpečujú aj prvostupňový výkon štátnej správy. Rozdiely sú len v úseku cenovom,  ktorý patrí do pôsobnosti okresných úradov, ktorý v týchto veciach rozhoduje v prvom stupni s tým, že odvolacím orgánom voči prvostupňovým rozhodnutiam okresných úradov nie je krajský úrad ale  Ministerstvo financií SR.
Od zriadenia krajských úradov a okresných úradov podľa zákona NR SR č. 222/1996 Z. z. o organizácii miestnej štátnej správy a o zmene a doplnení niektorých zákonov sa pôsobnosť krajských úradov a okresných úradov postupne zužovala. Dôvodom tohto stavu je 
1.	vyčlenenie úsekov štátnej správy 
      z pôsobnosti krajských úradov a okresných úradov a ich zverenie do pôsobnosti orgánov
      špecializovanej miestnej štátnej správy, a to na úsekoch 
a) štátnej veterinárnej správy,
      b) katastra nehnuteľností,
      c) hasičského a záchranného zboru,
      e) ochrany spotrebiteľa – do sústavy inšpekčných orgánov,
2.	decentralizácia štátnej správy a hospodárskeho riadenia
do pôsobnosti orgánov územnej samosprávy, ktorá viedla k 
a)	zrušeniu prvostupňového výkonu štátnej správy na najfrekventovanejších úsekoch,  a to 
- matričnom a 
            - stavebného poriadku,
            - pripravuje sa decentralizácia celej pôsobnosti okresných úradov na úseku územného
   rozhodovania,
b)	zúženiu rozsahu činnosti na jednotlivých úsekoch štátnej správy tak krajských úradov a okresných úradov,
c)	okrem sociálneho úseku k zrušeniu zriaďovateľskej pôsobnosti okresných úradov
d)	zrušeniu zriaďovateľskej pôsobnosti krajských úradov na úseku kultúry
e)	obmedzeniu zriaďovateľskej pôsobnosti krajských úradov na úseku školstva a sociálnych vecí,
3.	zrušenie úsekov štátnej správy a ich zverenie do pôsobnosti územnej samosprávy, a to na úsekoch
a)	regionálneho rozvoja a
b)	cestovného ruchu, okrem vyhlasovania miest sústredného cestovného ruchu.

Po uvedených zmenách krajské úrady a okresné úrady vykonávajú pôsobnosť na týchto úsekoch štátnej správy:
1.	obrany štátu,
2.	všeobecnej vnútornej správy,
3.	živnostenského podnikania,
4.	civilnej ochrany obyvateľstva,
5.	tvorby a ochrany životného prostredia,
6.	financií, cien a správy majetku štátu (okrem KÚ, ktoré cenové veci nemajú v pôsobnosti),
7.	poľnohospodárstva, lesného hospodárstva a poľovníctva (vrátane rybárstva),
8.	pozemkových úprav,
9.	dopravy a pozemných komunikácií,
10.	sociálnych vecí,
11.	zdravotníctva,
12.	školstva, mládeže a telesnej kultúry,
13.	kontroly, 
14.	medzinárodnej spolupráce,
15.	kultúry, vo veciach registrácie periodickej tlače,
16.	informatiky,
17.	správy registratúr.

Viaceré úseky štátnej správy v pôsobnosti krajských úradov a okresných úradov  zahŕňajú v sebe ďalšie druhy činností, a to
1.	obrany štátu
a)	obrany,
b)	ochrany utajovaných skutočností,
c)	hospodárskej mobilizácie,
      c)    činnosť bezpečnostných rád krajov a bezpečnostných rád okresov,
2.	všeobecnej vnútornej správy činnosť
a)	matričnú,
b)	priestupkovú,
c)	územného a správneho usporiadania,
d)	štátnych symbolov,
e)	verejných zbierok,
f)	sčítania obyvateľov,
g)	volieb a referenda,
h)	registrácii mimovládnych organizácií
3.   civilnej ochrany obyvateľstva
a)	integrovaného záchranného systému,
4.   tvorby a ochrany životného prostredia
a)	ochrany prírody a krajiny,
b)	ochrany ovzdušia,
c)	ochrany akosti a množstva vôd a ich racionálneho využívania,
d)	odpadového hospodárstva,
e)	územného plánovania a 
f)	stavebného poriadku,
5.   poľnohospodárstva, lesného hospodárstva a poľovníctva aj činnosť na úseku
a)	rybárstva 
b)	a štátnu správu na úseku verejných vodovodov a kanalizácií,
6.   sociálnych vecí tieto činnosti
dávky sociálnej pomoci,
peňažných príspevkov na kompenzácie sociálnych dôsledkov ťažkého zdravotného postihnutia,
štátnej sociálnej podpore,
sociálno-právnej ochrany a sociálnej prevencie ,
sociálnych služieb a
posudkových činností,
7.   zdravotníctva aj  činnosť na úsekoch
a)	štátneho lekára,
b)	štátneho hygienika,
c)	štátneho farmaceuta.

Z dôvodu verejného záujmu, najmä na priblíženie výkonu štátnej správy môžu krajské úrady zriaďovať stále a dočasné pracoviská okresných úradov. V súčasnom období je zriadených 41 stálych pracovísk a jedno dočasné, v ktorých je zabezpečovaný prvostupňový výkon štátnej správy štátnej správy na úseku sociálnych vecí 41 pracovísk, na úseku stavebného poriadku 25,  na úseku priestupkovom 11 a na úseku živnostenského podnikania 7  pracovísk.. 

Okrem výkonu štátnej správy aj po decentralizácii ich zriaďovateľskej pôsobnosti  k štátnym rozpočtovým organizáciám a k štátnym príspevkovým organizáciám na úsekoch sociálnych vecí, školstva a kultúry vykonávajú zriaďovateľskú pôsobnosť k týmto rozpočtovým organizáciám:
Krajský úrad :
na úseku školstva ku
1.	špeciálnym materským školám,
2.	stredným školám, ak to vyžadujú osobitné podmienky,
3.	špeciálnym základným školám,
4.	špeciálnym stredným školám,
5.	praktickým školám,
6.	odborným učilištiam,
7.	špeciálnym výchovným zariadeniam,
8.	zariadeniam špeciálnopedagogického poradenstva,
9.	zariadeniam praktického vyučovania, ak to vyžadujú osobitné podmienky,
10.	domovom mládeže, ak to vyžadujú osobitné podmienky,
11.	školským jedálňam a školským kuchyniam, kuchyniam a jedálňam v internátnych zariadeniach, ktoré sú súčasťou škôl a školských zariadení uvedených v osobitnom zákone,
12.	pedagogicko-psychologickým poradniam pre stredné školy,
na úseku sociálnych vecí k
domovom sociálnych služieb pre deti s celoročným pobytom,
detským domovom.
Okresný úrad:
na úseku školstva k 
1.	materským školám, ak to vyžadujú osobitné podmienky,
2.	základným školám, ak to vyžadujú osobitné podmienky,
3.	pedagogicko-psychologickým poradniam, pre základné školy,
4.	školským jedálňam a školským kuchyniam, kuchyniam a jedálňam v internátnych zariadeniach, ktoré sú súčasťou škôl a školských zariadení uvedených v bode l. a 2., ak to vyžadujú osobitné podmienky,
na úseku sociálnych vecí ku
1.	krízovým strediskám a 
2.	resocializačným strediskám.

Prechodom niektorých pôsobností z orgánov štátnej správy na obce a na samosprávne  kraje sa  znížil  rozsah ekonomických  a  zriaďovateľských  pôsobností, čo viedlo najmä v roku 2002  k celkovému zníženiu počtu zamestnancov krajských úradov a okresných úradov o 4 242,2 funkčných miest a k zníženiu rozpočtov kapitol krajských úradov. V nadväznosti na postupnosť prechodu kompetencií sa zníženie rozpočtov kapitol krajských úradov prejaví  v tomto roku.

II. 3. Frekventovanosť výkonu štátnej správy

Frekventovanosť výkonu štátnej správy zabezpečovanej krajskými úradmi a okresnými úradmi v porovnaní s počtom vydaných prvostupňových  rozhodnutí  v porovnávanom období posledných troch rokov nevykazuje z hľadiska počtu podstatné rozdiely o čom svedčí skutočnosť, že v roku 2000 bolo vydaných 2 406 455 prvostupňových rozhodnutí, v roku 2001  to bolo 2 491 225 a v roku 2002 2262 541.

Obdobne je stabilizovaný počet rozhodovacej činnosti okresných úradov, na ktoré pripadol najväčší počet prvostupňových rozhodnutí, ktorý v roku 2000 tvoril 2 392 483 prvostupňových rozhodnutí, v roku 2001 to bolo 2 481 882 a v roku 2002 to bolo 2 241 861  prvostupňových rozhodnutí.

	Každoročne za uvádzané obdobie v porovnaní s počtom vydaných rozhodnutí je zaznamenávaná najvyššia frekventovanosť výkonu štátnej správy okresných úradov vo veciach dávok sociálnej pomoci, štátnej sociálnej podpory a peňažných príspevkov na kompenzácie sociálnych dôsledkov ťažko zdravotne postihnutých. Ďalšími najfrekventovanejšími úsekmi štátnej správy na odborných úsekoch sú úseky živnostenského podnikania, štátneho hygienika, životného prostredia a z neho to bola štátna správa na úseku stavebného  poriadku.

	Prehľad o počte vydaných prvostupňových rozhodnutí okresných úradov pre možnosť porovnania je uvedený v tomto prehľade.

Prehľad počtu vydaných prvostupňových rozhodnutí na okresných úradoch spolu	
					
úsek/činnosť	rok 2000	rok 2001	rok 2002	počet zamestnancov	
civilná ochrana obyvateľsva a núdzové zásobovanie	741	1 223	2 107	367,95	
obrana a hospoddárska mobilizácia	9	155	148	186,10	
matričné veci	1 167	1 018	1 284	58,50	
štátoobčianske veci	183	406	1 778	18,90	
neuiskové organizácie a záujmové združenia	25	720 	13 	6,10	
živnostenské podnikanie	98 730	92 524	103 049	596,02	
majetkovo-právny	1 734	572	1 306	138,30	
energetika	47	19	9	18,65	
bytová politika	1 137	1 194	1 450	121,00	
ochrana prírody a tvorby krajiny	10 463	8 809	3 637	104,45	
ochrana ovzdušia	7 569	8 679	9 894	91,20	
štátna vodná správa	10 956	11 487	10 367	131,70	
odpadové hospodárstvo 	8 044	8 446	16 811	157,70	
pozemkové úpravy	11 568	13 244	16 501	310,15	
poľnohospodárstvo, ochrana PPF a poľnej stráže	8 163	8 396	6 957	216,10	
lesné hospodárstvo	2 786	2 360	2 804	161,65	
poľovníctvo vrátane lesnej stráže	2 136	1 967	2 842	65,30	
územné plánovanie	5 857	5 570	4 574	72,20	
stavebný poriadok	85 968	72 523	74 529	162,40	
doprava	24 427	25 591	26 579	227,40	
cestné hospodárstvo 	7 755	7 262	8 100	77,70	
štátna sociálna podpora	213 470	199 586	257 911	302,55	
sociálne služby	30 372	30 671	23 026	114,91	
sociálne služby poskytované neštátnymi subjektami	6 464	0	96		
peňažné príspevky na kompenzácie sociálnych dôsledkov ŤZP	177 911	277 704	266 747	444,50	
dávka sociálnej pomoci	1 384 240	1 377 554	1 316 623	1642,75	
sociálnoprávna ochrana  a sociálna prevencia	8 633	9 207	8 840	565,25	
štátny lekár	1 675	2 644	698	35,53	
štátny hygienik	60 949	58 910	59 612	40,63	
štátny farmaceut	172	1 576	68	26,57	
predškolské zariadenia	5 580	6 388	3 821	77,00	
školstvo ZŠ	8 461	10 053	7 921	204,70	
školstvo SŠ	216	60	24	0,10	
Spolu počet vydaných prvostupňových rozhodnutí				
	2000	2001	2002		
na okresných úradoch	2 392 483	2 481 882	2 241 861	11122,22	
	Okrem toho okresné úrady na úseku priestupkovom  vydali v roku 2000 celkom 47 209 prvostupňových rozhodnutí, v roku 2001 to bolo 48 977 a v roku 2001 to bolo 44 334 prvostupňových rozhodnutí.

	Krajské úrady a okresné úrady vydali v roku 2002 na základe 1 511 169 podaní právnických osôb a fyzických osôb a z vlastného podnetu  2 262 541 prvostupňových rozhodnutí, z ktorých  2 241 861 tvoria rozhodnutia vydané okresnými úradmi a 20 680  krajskými úradmi. Podaných bolo 16 122 odvolaní voči vydaným prvostupňovým rozhodnutiam, ktorých opodstatnenosť tvorila 0,18 %, čo svedčí o kvalitnej rozhodovacej činnosti týchto orgánov. 

	Najvyšší počet rozhodnutí okresných úradov bol aj v roku 2002 vydaný na úsekoch dávok sociálnej pomoci, a to  1 316 623, peňažných príspevkov na kompenzáciu  sociálnych dôsledkov ťažko zdravotne postihnutých, a to 266 747,  štátnej sociálnej podpory kde bolo vydaných  257 911 rozhodnutí a živnostenskom so  103 049 rozhodnutiami.

Krajské  úrady vydali v prvom  stupni najviac rozhodnutí na úsekoch štátneho občianstva, a to 11 594, čo oproti roku oproti  2001 znamená nárast o 9 638 rozhodnutí, cestného hospodárstva 3 342, dopravy  1 314 a lesného hospodárstva   1 046 rozhodnutí.

Oproti roku 2001  v roku 2002 vzrástol počet podaní, ktoré obdržali krajské úrady a okresné úrady o 36 023.  Z tohto počtu pripadlo  na krajské úrady 7 798 podaní  a na okresné úrady 28 225. Úmerne k tomu vzrástol aj celkový počet  prvostupňových rozhodnutí vydaných krajskými  úradmi a okresnými úradmi spolu a to  o 2 144 rozhodnutí. Tento nárast bol spôsobený rozhodnutiami vydanými krajskými úradmi na úseku štátneho občianstva. 

Klesajúcu tendenciu mal počet prvostupňových rozhodnutí vydaných  okresnými úradmi, ktorý oproti roku 2001 v roku 2002 klesol o 8 242, t.j. 0,37 %. Najväčší pokles v počte prvostupňových rozhodnutí vydaných okresnými úradmi bol na úsekoch dávok sociálnej pomoci, a to o  60 931, peňažných príspevkov na kompenzácie sociálnych dôsledkov ťažko zdravotne postihnutých o 10 957, sociálnych služieb o 7 645 ochrany prírody a krajiny o 5 172, a to aj v dôsledku prechodu pôsobnosti vo veci výrubu drevín od l. januára 2002 na obce.

K nárastu počtu prvostupňových rozhodnutí okresných úradov oproti roku 2001došlo na tých úsekoch štátnej správy, ktoré neboli dotknuté decentralizáciou.  Najvyšší nárast bol zaznamenaný  na úsekoch živnostenskom, a to  o 10 525, štátnej sociálnej podpory o 58 325 a odpadového hospodárstva, a to  o 8 365.

V roku 2002 sa v porovnaní s rokom 2001 celkove zvýšil počet odvolaní voči prvostupňovým rozhodnutiam okresných úradov, a to o 1 503, avšak ich opodstatnenosť  vzrástla len o 0,01 %. 

V činnosti okresných úradov medzi najfrekventovanejšie úseky štátnej správy v prepočte  počtu podaní a počtu  vydaných rozhodnutí k počtu zamestnancov, ktorí zabezpečujú rozhodovaciu činnosť patrili úseky štátneho hygienika v ktorom na jedného zamestnanca pripadlo  1 502,32 podaní  a   1 448,19 vydaných rozhodnutí, dávky sociálnej pomoci so 788,61 podaniami  a 343,43 rozhodnutiami, peňažných príspevkov na kompenzáciu sociálnych dôsledok ťažko zdravotne postihnutých, kde na jedného zamestnanca pripadlo  627,05 podaní  a 560,16 vydaných rozhodnutí.

Okrem rozhodovacej činnosti v režime správneho konania krajské úrady a okresné úrady obdobne ako v iných rokoch vykonávali aj iné administratívne úkony rozhodujúceho charakteru. V roku 2002, v ktorom bolo vykonaných  4 463 646  iných administratívnych úkonov bol zaznamenaný ich pokles o 920 362, a to aj v dôsledku vykonanej decentralizácie pôsobnosti, najmä  na úseku matričnom. Najväčší počet úkonov bol vykonaný vo veciach vedenia evidencií, a to  716 606, vo veciach vydávania stanovísk, posudkov, usmernení a súhlasov 590 498, v kontrolnej činnosti 481 445, vo  vydávaní osvedčení a preukazov, vrátane osvedčovania podpisov a listín a odoberania osvedčení a preukazov 411 253 a vo vykonávaní dozoru (dohľadu), revízií a miestnych zisťovaní, z ktorých sa vypracúva zápis, a to  387 266.

K najviac frekventovaným úsekom z hľadiska počtu vykonaných iných administratívnych úkonov na krajských úradoch a okresných úradoch patria s počtom 786 461 úsek dávky sociálnej pomoci,  755 286 úsek štátnej  sociálnej podpory, 372 615 úsek peňažných príspevkov  na kompenzáciu sociálnych dôsledkov ŤZP, 289 131 úsek živnostenského podnikania, 267 343 úsek matričných vecí, 244 543 úsek  posudkovej činnosti. 

V porovnaní s rokom 2001 sa  počet iných administratívnych úkonov vykonaných krajskými úradmi zvýšil  o 66 721, pričom najvyšší nárast bol na úsekoch štátoobčianskom o 29 250, vo veciach stredných a špeciálnych škôl o 12 940, vo veciach riadenia ľudských zdrojov o 5 399, posudkovom o 4 591, správy majetku štátu o 3 906  a odpadového hospodárstva  o 3 748. 

Najnižšia frekventovanosť výkonu štátnej správy a iných rozhodujúcich úkonov je v okresných úradoch zaradených do III. skupiny, t.j. s počtom do 30 000 obyvateľov v územných obvodoch ich pôsobnosti. 

II. 4. Finančné  a personálne zabezpečenie činností
         Finančné zabezpečenie činností

	Celkové príjmy kapitol krajských úradov schválené zákonom č. 750/2002  Z. z. o štátnom rozpočte na rok 2003 predstavujú sumu 254 145 tis. Sk a celkové výdavky kapitol krajských úradov podľa citovaného zákona predstavujú sumu 51 079 336 tis. Sk.

	Podľa zákona č. 416/2001 Z. z. o prechode niektorých pôsobností z orgánov štátnej správy na obce a na vyššie územné celky k 1. 1. 2003 prešli kompetencie z okresných úradov v oblasti opatrovateľskej služby na obce a na samosprávne kraje, na úseku stavebného úradu na obce a na úseku pozemných komunikácií na obce. Podľa zákona č. 395/2002 Z. z. o archívoch a registratúrach a o doplnení niektorých zákonov prešli od 1. 1. 2003 štátne okresné archívy do zriaďovateľskej pôsobnosti Ministerstva vnútra Slovenskej republiky. Za prechádzajúce pôsobnosti z okresných úradov vypracovali okresné úrady delimitačné protokoly, na základe ktorých sa v rozpočtoch zaviažu finančné prostriedky.

	V rozpočtoch krajských úradov a okresných úradov v roku 2003 sú zohľadnené výdavky nielen na zabezpečenie fungovania samotného aparátu krajských úradov a okresných úradov, ale aj na financovanie opatrovateľskej služby, vyplácanie dávok sociálnej pomoci a štátnych sociálnych dávok, financovanie prevádzky organizácií a zariadení sociálnej starostlivosti a školstva, ku ktorým plnia krajské úrady a okresné úrady zriaďovateľskú pôsobnosť, výdavky na hospodársku mobilizáciu, civilnú ochranu obyvateľstva, atď.
	
Kapitoly krajských úradov majú po zohľadnení delimitácií rozpočtované príjmy vo výške 213 788 tis. Sk, z toho krajské úrady vo výške 98 102 tis. Sk a okresné úrady vo výške 115 686 tis. Sk.

	Na zabezpečenie svojej činnosti majú kapitoly krajských úradov po zohľadnení delimitácií rozpočtované výdavky vo výške 50 895 504 tis. Sk, z toho krajské úrady vo výške 13 884 435 tis. Sk a okresné úrady vo výške 37 011 069 tis. Sk. Bežné výdavky predstavujú sumu 50 170 554tis. Sk, z toho krajské úrady majú v rozpočte zabezpečené bežné výdavky vo výške 13 192 255 tis. Sk a okresné úrady vo výške 36 978 299 tis. Sk. Kapitálové výdavky sú v rozpočte kapitol krajských úradov zabezpečené vo výške 724 950 tis. Sk, z toho v rozpočtoch krajských úradov vo výške 692 180 tis. Sk a v rozpočtoch okresných úradov vo výške 32 770 tis. Sk.

Personálne zabezpečenie činností
	Uznesením vlády  SR č. 1231 z 13. novembra 2002 k návrhu štátneho rozpočtu na rok 2003 vláda Slovenskej republiky schválila limit počtu zamestnancov aparátu krajských úradov a okresných úradov  celkom 13 894 zamestnancov. 

	Schválený limit počtu zamestnancov aparátu krajských úradov a okresných úradov na rok 2003 bol upravený o  oddelimitované funkčné miesta z okresných úradov na obce k 1. 7. 2002 spolu o 499,7 funkčných miest a  k 1. 1. 2003 celkom o 396,5 funkčných miest. Po uvedených úpravách je rozpis počtu zamestnancov krajských úradov a okresných úradov na rok 2003 celkom 12 997 zamestnancov, z toho na krajských úradoch je 1 874,8  zamestnancov a na okresných úradoch 11 122,2  zamestnancov.

Z  12 997 zamestnancov krajských úradov a okresných úradov je na úsekoch prierezových činností 2 498,4 zamestnancov, z toho na krajských úradoch je 503,4 zamestnancov a na okresných úradoch je 1 995 zamestnancov. Obslužné činnosti zabezpečuje celkom 532,9 zamestnancov, z toho na krajských úradoch 135,8 zamestnancov a na okresných úradoch 397,1 zamestnancov.

Súčasné personálne zabezpečenie krajských úradov a okresných úradov podľa jednotlivých činností je uvedené v tomto prehľade:

úsek štátnej správy	Σ SR	Σ KU	 Σ OU	
odborné činnosti:				
lesné hospodárstvo 	271,05	44,10	226,95	
pozemkové úpravy a ochrana PPF	602,10	59,90	542,20	
životné prostredie	1084,71	223,00	861,71	
doprava	353,30	48,20	305,10	
sociálne veci a rodina 	3742,36	239,60	3502,76	
školstvo	886,40	116,10	770,30	
zdravotníctvo	175,38	29,40	145,98	
úlohy obrany, ochrany utajovaných skutočností a hospodárskej mobilizácie	228,10	42,00	186,10	
bytová politika	165,95	23,90	142,05	
kultúra – registrácie periodickej tlače	4,34	0,90	3,44	
financie 	396,75	76,00	320,75	
energetika	30,93	6,10	24,83	
medzinárodná spolupráca	16,50	3,80	12,70	
kontrola	116,00	116,00	0,00	
rómska problematika	44,58	7,40	37,18	
drogové záležitosti	34,40	4,80	29,60	
civilná ochrana obyvateľstva	516,45	148,50	367,95	
živnostenské podnikanie	635,02	39,00	596,02	
všeobecná vnútorná správa	736,04	113,45	622,59	
prevencia kriminality	25,20	3,20	22,00	
geografický informačný systém REGIS/CIPREGIS	39,45	9,60	29,85	
prierezové činnosti:				
archívnictvo a spisová služba	94,70	14,40	80,30	
štatistika	3,30	1,10	2,20	
financie	506,31	93,60	412,71	
vnútorná prevádzka	465,65	84,90	380,75	
riadenie úradu	928,19	144,20	783,99	
vnútorná kontrola	77,00	0,00	77,00	
informatika	284,85	45,80	239,05	
obslužné činnosti: správa budov, vodiči, závodné stravovanie	532,93	135,85	397,08	
spolu	12 997,94	1 874,80	11 123,14	

           II. 5.  Budovanie a prevádzka  informačného systému

Informačný systém miestnej štátnej správy (IS MŠS) je súčasťou štátneho informačného systému a má výrazne medzirezortný charakter. Jeho hlavnou úlohou je podpora plnenia úloh príslušných ministerstiev,  krajských úradov a okresných úradov.

Zabezpečenie administratívne náročných úloh okresných úradov a krajských úradov, príprava na prevzatie nových úloh v oblasti štátnych evidencií a snaha udržať krok s prudkým technickým pokrokom vytváralo v uplynulých rokoch silný tlak na budovanie informačných a komunikačných technológií úradov. Úroveň zabezpečenia  krajských úradov a  okresných úradov informačnými technológiami je možné charakterizovať pomerom zabezpečovania administratívnych činností manuálnou a elektronickou formou v ich pôsobnosti, ktorý je  1 : 0,61. Ďalej pomerom 1 : 0,91 počtu zamestnancov k počtu zamestnancov ovládajúcich prácu s počítačom a pomerom 1 : 0,78 počtu zamestnancov k počtu vybavenosti krajských úradov a okresných úradov počítačmi.  Informačnú infraštruktúru  tvoria lokálne počítačové siete so štruktúrovanou kabelážou, ktoré sú vybudované na všetkých krajských úradoch a okresných úradoch.  Do siete nie sú pripojené len pracoviská, ktoré sú dislokované v excentricky vzdialených budovách. Všetky lokálne počítačové siete krajských úradov a okresných úradov sú prepojené do počítačovej siete ministerstva vnútra (VS NET). Kvalitatívnu stránku komunikácie a tým aj riadiacich procesov výrazne zlepšilo on-line prepojenie úradov navzájom a s Ministerstvom vnútra SR. Do počítačovej siete VS NET je pripojených z celkového počtu 975  matričných úradov 678.

Krajské úrady a okresné úrady sú vybavené 13 936 počítačmi, z ktorých 63 % tvoria PC s procesorom Intel pentium (I-pentium) a 24 % PC I-486. Z celkového počtu počítačov je do lokálnych počítačových sietí (LAN) úradov pripojených 75 %. Vybudovaných je 283 sietí LAN na báze štruktúrovanej kabeláže alebo tenkého ethernetu, pričom prevláda báza štruktúrovanej kabeláže. LAN siete sú prepojené s LAN sieťou sekcie verejnej správy ministerstva vnútra, IVES-u a navzájom do počítačovej siete (WAN) verejnej správy (VS NET), ktorá je v prevádzke od októbra 1999. V počítačovej sieti VS NET majú krajské úrady a okresné úrady 808 serverov, čo im okrem iného umožňuje  prístup na Internet, zriadené web stránky, ktoré významne zlepšujú informovanosť verejnosti o poskytovaných   službách .

Na spracovanie administratívnych agend krajských úradov slúži  84 aplikačných programových  produktov  a okresných úradov 89, z ktorých sa najviac používa ASU - administratívny systém úradu, prostredníctvom ktorého sa zabezpečuje  vnútorný administratívny chod úradov  a činnosť registratúry, Dávky sociálnej pomoci a Štátne sociálne dávky, ROSP – Register osôb súkromne podnikajúcich, Matriky, JASPI – Jednotný automatizovaný systém právnych informácií, NBS – príprava úhrad zasielaných elektronicky do Národnej banky Slovenska, PAM - Personalistika a mzdy, PERSIS - Personálny informačný systém, IBEU – integrovaný balík ekonomických úloh. Vo vysokom stupni prípravy je softvérové vybavenie potrebné na prevzatie správnych agend z Policajného zboru SR a zavedenie nového registra obyvateľov.

Úlohy krajských úradov a okresných úradov  na úseku informatiky zabezpečuje 319,15 zamestnancov, z ktorých 64 % má vysokoškolské vzdelanie.

II. 6. Priestorové a materiálno-technické zabezpečenie

Krajské úrady a okresné úrady na výkon svojej činnosti užívajú spolu 293 budov. V uvedenom počte budov sú zahrnuté i budovy, v ktorých sú umiestnené stále alebo dočasné pracoviská okresných úradov, vrátane garáží a skladov, najmä na skladovanie materiálu civilnej ochrany. Krajské úrady užívajú spolu 15 budov, z ktorých 12 budov je v správe krajských úradov, 3 budovy sú v správe iných subjektov. Okresné úrady užívajú celkom 278 budov, z ktorých v správe majú 155 budov a vo vlastníctve alebo v správe iných subjektov je 123 budov. V súčasných sídlach okresných úradov je 207 budov užívaných okresnými úradmi. Dôvodom značného počtu užívaných budov okresnými úradmi bol nedostatok jednej vhodnej budovy v sídlach okresných úradov, najmä v novozriadených sídlach po vytvorení integrovanej štátnej správy v roku 1996. Výška výdavkov na prevádzku budov slúžiacich na činnosť krajských úradov a okresných úradov predstavuje ročne cca 285 925 970,- Sk, vrátane výdavkov na nájomné, ktoré predstavuje sumu 30 148 800,- Sk. Správa a údržba budov je zabezpečovaná z limitu počtu zamestnancov, ako aj na základe dohôd o vykonaní prác. Priemerne na jedného  zamestnanca krajského úradu pripadá plocha 13,29 m2 a na jedného zamestnanca okresného úradu 17,46 m2, vrátane priestorov vedúcich zamestnancov, pričom rozdiely v umiestnení úradov, rozsahu užívaných priestorov a prevádzkových výdavkov jednotlivých krajských úradov a okresných úradov vyplývajú z miestnych podmienok. Plocha priestorov pripadajúca na jedného zamestnanca okresného úradu sa zvýšila i v dôsledku zníženia počtu zamestnancov okresných úradov v nadväznosti na prechod pôsobností na obce a vyššie územné celky. Budovy užívané okresnými úradmi a krajskými úradmi, ktoré sú v správe štátnych rozpočtových organizácií sú užívané formou výpožičky, čo znamená zníženie výdavkov štátneho rozpočtu na ich  umiestnenie. Naopak, značná časť budov užívaných  okresnými úradmi je užívaná  formou nájmu, čím sa výdavky štátneho rozpočtu na zabezpečenie priestorových podmienok pre okresné a krajské úrady zvyšujú.  

II.7. Zhodnotenie súčasnej organizácie miestnej štátnej správy – krajských úradov a okresných úradov 

Pri posudzovaní  súčasnej organizácie miestnej štátnej správy treba vychádzať z jej kladov a nedostatkov.

	Klady súčasnej organizácie miestnej štátnej správy – krajských úradov a okresných úradov sú najmä v tom, že umožňuje :
-	minimalizovať rozpočtové nároky na prevádzkové a prierezové činnosti (ekonomické, personálne, prevádzkové, informačné a iné) úradov pre viaceré úseky (odvetvia) miestnej štátnej správy,
-	zabezpečenie väčšiny potrieb občanov a právnických osôb v jednom úrade, 
-	lepšie koordinovať poskytovanie služieb občanom a právnickým osobám na jednotlivých úsekoch štátnej správy, napr. životného prostredia, poľnohospodárstva, pozemkovom,  civilnej ochrany obyvateľstva a obrany štátu, a iných,
-	efektívnejšie zabezpečovať  mimoriadne úlohy, ktoré nemajú každodenný charakter činnosti a súvisia s predchádzaním vzniku a odstraňovaním následkov mimoriadnych udalostí alebo ktoré sú určené vládou a v tejto súvislosti koordinovať podiel ďalších štátnych  orgánov, orgánov samosprávy a verejnoprávnych inštitúcií na ich plnení.

	Za hlavné nedostatky súčasnej  organizácie miestnej štátnej správy možno považovať  najmä  to, že:

-	zložitejšie sa uplatňujú  vzťahy ústredných orgánov štátnej správy pri zabezpečovaní riadenia a kontroly  výkonu miestnej štátnej správy, najmä vzhľadom na finančnú a personálnu samostatnosť   krajských a okresných úradov,
-	je relatívne oddelená zodpovednosť ústredných orgánov štátnej správy za odborné riadenie úsekov štátnej správy a hospodárskeho riadenia od riadenia finančných procesov a personálnych podmienok, čím  sa znižuje účinnosť riadiacich opatrení ústredných orgánov štátnej správy,
-	kladie zvýšené nároky na súčinnosť ústredných orgánov štátnej správy, krajských úradov a Ministerstva financií SR pri príprave a realizácii rozpočtového procesu,
-	nie je komplexná zodpovednosť za činnosť integrovaných úradov miestnej štátnej správy tým, že  zodpovednosť je rozdelená medzi viaceré ústredné orgány štátnej správy, a  to ministerstvo vnútra, ministerstvo financií a odvetvové ministerstvá,
-	chýba komplexné zastúpenie integrovaných úradov miestnej štátnej správy vo vláde, zastúpenie je rozdelené medzi ministerstvo  vnútra, ministerstvo financií a odvetvové ministerstvá, čím sa sťažuje prijímanie objektívnych rozhodnutí vládou vo vzťahu ku krajským úradom a okresným úradom,
-	je  vysoká náročnosť na personálne, materiálne a súvisiace finančné zabezpečenie  činnosti okresných úradov, ktorá vzniká z dôvodu budovania okresných úradov na princípe rovnakej pôsobnosti všetkých orgánov (rovnaké úseky štátnej správy) vo všetkých 79 okresoch, bez ohľadu  na frekventovanosť výkonu štátnej správy a tým na efektívnosť jej zabezpečovania a vynakladania finančných  prostriedkov na túto činnosť,
-	v porovnaní s frekventovanosťou výkonu štátnej správy sú výrazne rozdiely medzi krajskými úradmi a okresnými úradmi v ich  personálnom vybavení, 
-	ústredné orgány štátnej správy nejednotne intenzívne a dôsledne uplatňujú svoju odvetvovoriadiacu pôsobnosť vo vzťahu ku krajským úradom a okresným úradom,
-	riadenie súčasnej integrovanej štátnej správy je charakterizované určitým napätím medzi odvetvovými ústrednými orgánmi štátnej správy a predovšetkým krajskými úradmi, k čomu prispievajú disproporcie vo finančnom zabezpečení rozpočtových kapitol krajských úradov a čiastočne aj nedostatočná vzájomná komunikácia.

Nedostatky v uplatňovaní riadiacich, finančných a personálnych vzťahov v  súčasnej organizácie miestnej štátnej správy – krajských úradov a okresných úradov  postupne vytvárali tlak na  vyčleňovanie úsekov štátnej správy z pôsobnosti krajských úradov a okresných úradov a na ich výkon budovanie orgánov špecializovanej miestnej štátnej správy.

III. Návrh na ďalšiu decentralizáciu pôsobností 

Návrhom na decentralizáciu pôsobností z orgánov štátnej správy na obce a na vyššie územné celky sa napĺňa v oblasti verejnej správy zámer Programového vyhlásenia vlády Slovenskej republiky, a to  pokračovanie v procese decentralizácie a dekoncentrácie štátnej správy. Zároveň sa napĺňa obsah koncepcie decentralizácie a modernizácie verejnej správy v oblasti decentralizácie pôsobností, s cieľom odstrániť duplicitu  v inštitucionálnom a personálnom budovaní jednotlivých druhov orgánov verejnej správy  zabezpečujúcich  výkon  štátnej správy. 

Decentralizáciou pôsobností v oblasti štátnej správy a hospodárskeho riadenia sa utvárajú podmienky na:
-	koncentráciu ekonomických činností (rozpočet) na úroveň príslušného ústredného orgánu štátnej správy,
-	koncentráciu štatutárnych pôsobností a pôsobností vo veciach štátnozamestnaneckých a pracovnoprávnych vzťahov na vyšší stupeň orgánov miestnej štátnej správy,
-	zabezpečovanie prvostupňového výkonu štátnej správy, ktorý nie je účelné z dôvodov ekonomickej náročnosti decentralizovať alebo je vo výlučnej pôsobnosti štátu v diferencovanom, avšak v prevažnej väčšine menšom počte sídiel okresov ako je počet 79,
-	na dezintegráciu jednotlivých úsekov štátnej správy v pôsobnosti terajších krajských úradov a okresných úradov do orgánov špecializovanej miestnej štátnej správy a tým na skvalitňovanie riadiacej a kontrolnej činnosti ústredných orgánov štátnej správy.

Ďalšia decentralizácia pôsobností  sa navrhuje  vykonať nad rámec zákona č. 416/2001 Z. z. o prechode niektorých pôsobností z orgánov  štátnej správy na obce a na vyššie územné celky v súlade so zámermi vlády. 

Problematika  decentralizácie pôsobnosti z orgánov  štátnej správy na územnú samosprávu bude obsiahnutá  v   „Projekte ďalšej decentralizácie“, ktorý má byť predložený na rokovanie vlády v apríli tohto roku.

            III. 1. Návrh na decentralizáciu pôsobností z okresných úradov na obce        

Jednotlivé ministerstvá  navrhujú z krajských úradov a okresných úradov  decentralizovať k 1. januáru 2004 a k 1. januáru 2005 pôsobnosť  na obce a na samosprávu vyšších územných celkov  na týchto úsekoch štátnej správy:

1.	Ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja Slovenskej republiky
na úseku bytovej politiky z pôsobnosti okresných úradov   
-	overovanie  žiadostí o poskytnutie podpory z prostriedkov Štátneho fondu rozvoja bývania (§ 11 ods. 1 zákona NR SR č. 124/1996 Z.z.  z. o Štátnom fonde rozvoja bývania v znení neskorších predpisov) a ich odstúpenie Štátnemu fondu rozvoja bývania v súlade v zákonom stanovenej 14 dňovej lehote (§ 11 ods. 6 zákona NR SR č. 124/1996 Z.z. z. o štátnom fonde rozvoja bývania), 
-	overovanie podmienok na poskytnutie dotácie a predkladanie žiadostí o poskytnutie dotácií v stanovenej lehote krajskému úradu (č. 8 ods. 4 smernice MVRR SR č. 8/2002), 
-	overovanie podmienok na poskytnutie dotácie a predkladanie žiadostí o poskytnutie dotácií v stanovenej lehote krajskému úradu (č. 7 ods. 4 smernice MVRR SR č. 4/2002), 
-	overovanie podmienok na poskytnutie dotácie a predkladanie žiadostí o poskytnutie dotácií v stanovenej lehote krajskému úradu (čl. 6 ods. 4 smernice MVRR SR č. 6/2002), spojené s registráciou spoločenstiev vlastníkov bytov v nadväznosti na ustanovenia zákona č. 182/1993 Z.z.  z. o vlastníctve bytov a nebytových priestorov na miestnu samosprávu ako časť celkového riešenia registra združení,
2.	Ministerstvo pôdohospodárstva Slovenskej republiky
a)	na úseku poľnohospodárstva z pôsobnosti okresných úradov
-	zabezpečovanie výkonu starostlivosti o zaburinené poľnohospodárske i nepoľnohospodárske pozemky formou kontroly pozemkov v rámci svojho obvodu a v tomto zmysle rozhodovanie o pokutách,
-	zabezpečovanie evidencie a vedenie registra neobhospodarovaných poľnohospodárskych pôd uvedených do kľudu,
b)	na úseku vodného hospodárstva a rybárstva
-	vydávanie a evidencia rybárskych lístkov podľa zákona č. 139/2002 Z.z.  z. o rybárstve, 

3.	Ministerstvo financií Slovenskej republiky

-	oprávnenie ukladať pokuty osobám, ktoré nesplnili povinnosti podľa zákona č. 381/2001 Z.z.  z. o povinnom zmluvnom poistení zodpovednosti za škodu spôsobenú prevádzkou motorového vozidla, 
-	predkladanie žiadostí stavebníka a svojich stanovísk  Ministerstvu financií SR o výnimku z vyhlášky Ministerstva financií SR č. 119/1993 Z.z.  z. o niektorých opatreniach na dofinancovanie družstevnej a individuálnej bytovej výstavby. 

    4.   Ministerstvo školstva Slovenskej republiky
      -    niektoré pôsobnosti, ktoré v súčasnosti patria okresným úradom.

         III. 2. Návrh na decentralizáciu pôsobností na samosprávu vyšších územných celkov 

1. Ministerstvo financií Slovenskej republiky
-	pôsobnosť, ktorá patrí okresným úradom podľa zákona č. 18/1996 Z. z. o cenách v znení neskorších predpisov.

2. Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky
-	zriaďovateľská pôsobnosť ku krízovým strediskám a resocializačným strediskám, ktoré zriaďuje, zrušuje a kontroluje  okresný úrad, 
-	zriaďovateľská  pôsobnosť krajských úradov k domovom sociálnych služieb pre deti,
-	zriaďovateľská pôsobnosť k detským domovom (k 1. januáru 2005),
-	organizovanie výchovno-rekreačných táborov, ktoré doposiaľ organizoval krajských úrad i samosprávny kraj.

3. Ministerstvo pôdohospodárstva Slovenskej republiky
-	vyhlasovanie oblastí kúpania  pre verejnosť,
-	vyjadrovanie sa k plánom rozvoja verejných vodovodov a verejných kanalizácií.

4. Ministerstvo zdravotníctva Slovenskej republiky
     -   vlastnícke práva k lôžkovým a iným poskytovateľom zdravotnej starostlivosti (napr. polikliniky),
     -   spracovávanie koncepcií pre oblasť zdravotníctva,
     -   vedenie evidencie a vedenie automatizovaného informačného systému.

5.   Ministerstvo školstva  Slovenskej republiky
- niektoré pôsobnosti, najmä celú  zriaďovateľskú pôsobnosť k rozpočtovým organizáciám na úseku školstva.

6. Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky
-	príprava občanov na sebaochranu a vzájomnú pomoc v spolupráci s inštitúciami s humanitným poslaním,
-	uplatňovanie  požiadaviek na územno-technické riešenie stavieb z hľadiska potrieb civilnej ochrany,
-	informačné systémy spojené s prechádzajúcimi úsekmi, vrátane  informačno-technologického zabezpečenia.

	IV. Návrh na nové usporiadanie miestnej štátnej správy
                  IV.1. Princípy organizácie špecializovanej miestnej štátnej správy

	Nová sústava orgánov  miestnej štátnej správy musí rešpektovať  viaceré princípy všeobecne platné pre systémy štátnej správy. Ide najmä o tieto princípy:

-	transparentnosť, občan by mal mať možnosť bez ťažkostí byť trvalo informovaný alebo ľahko zistiť, ktorý úrad štátnej správy mu môže poskytnúť požadovanú službu, ako aj kde je jeho sídlo,
-	dvojstupňovosť, o právach, právom chránených záujmoch  alebo o  povinnostiach fyzických osôb a právnických osôb by v súlade s modernými európskymi správnymi poriadkami mali v celom rozsahu rozhodovať oddelene dva rozhodovacie  stupne  na miestnej úrovni (základný, t.j.  prvý stupeň  a odvolací, t.j.  druhý stupeň),
-	subsidiarita,  prvostupňové rozhodovanie by sa malo sústrediť v tom úrade, ktorý je občanovi najbližší (najdostupnejší), rozhodovanie v prvom stupni  by sa nemalo presúvať na krajskú  úroveň,
-	dostupnosť, v medziach racionality by malo usporiadanie úradov v území zabezpečiť dobrú dostupnosť pre občana,
-	efektívnosť,  členenie štátnej správy na jednotlivé úrady by malo umožňovať efektívne zabezpečovanie služieb občanom kvalifikovanými zamestnancami, ako aj efektívne zabezpečovanie ich vnútorných služieb a budovanie informačných systémov; činnosti, ktoré na seba úzko nadväzujú alebo ktorých výkon si vyžaduje vzájomnú súčinnosť, by mali byť sústredené v spoločnom úrade a ak by tomu prekážali závažné okolnosti, mali by sa  vykonávať aspoň v tom istom meste (resp. v obci).

Miestna štátna správa byť mala byť usporiadaná tak, aby vytvárala optimálny vzťah medzi relatívne protikladnými princípmi, a to maximálnou dostupnosťou občanom a  efektivitou. Ani jeden z týchto princípov nemôže byť nadradený nad druhý.

	Usporiadanie orgánov miestnej štátnej správy z hľadiska ich územnej pôsobnosti má akceptovať administratívne usporiadanie Slovenskej republiky v členení na kraje. 

Na nižšej úrovni územia Slovenskej republiky pri uplatnení princípu efektívnosti usporiadania miestnej štátnej správy bude potrebné pri budovaní prvostupňových orgánov miestnej štátnej správy dodržať približnú jednotnosť ich sídiel a územnej pôsobnosti, pričom počet orgánov špecializovanej miestnej štátnej správy bude diferencovaný, v prevažnej väčšine menší ako 79 a bude závisieť od potrieb vykonávania štátnej správy v území.

	Dôvodom na zníženie počtu územných obvodov pôsobnosti orgánov miestnej štátnej správy zriaďovaných  na prvom stupni z terajších 79 je:
-  vykonaná  decentralizácia niektorých najfrekventovanejších úsekov štátnej správy a činnosti do pôsobnosti územnej samosprávy, napr. matrík a stavebného poriadku, a tým zníženie rozsahu výkonu štátnej správy, najmä vysoko frekventovanej ,
-   nízka frekventovanosť výkonu štátnej správy v prepočte na jedného zamestnanca v terajších niektorých okresných úradoch zaradených do II. skupiny, t.j. s počtom obyvateľov územných obvodov od 30 000 do 89 000 a v okresných úradoch zaradených do  III. skupiny, t.j. s počtom obyvateľov územného obvodu do 30 000,
-  výrazne nižšia frekventovanosť výkonu štátnej správy a iných činností na niektorých úsekoch štátnej správy, napr. na úseku obrany a prídelového hospodárstva, štátoobčianskych vecí, majetkovoprávnom, civilnej ochrany obyvateľstva,
-   nižšia priemerná frekventovanosť výkonu štátnej správy  na  úsekoch ochrany prírody a tvorby krajiny, ochrany ovzdušia, štátnej  vodnej správy, odpadového hospodárstva, pozemkovom, poľnohospodárstva a lesného hospodárstva.

		Znížením  počtu orgánov miestnej štátnej správy z hľadiska počtu ich sídiel sa utvoria podmienky na 
-   efektívnejšie, lepšie využitie odborných zamestnancov na jednotlivých úsekoch štátnej správy (ich rozptyl do väčšieho počtu  sídiel neumožňoval v niektorých prípadoch ani zastupiteľnosť odborného zamestnanca, napr. na úseku obrany alebo vykonávať v plnom rozsahu niektoré činnosti, napr. štátny dozor na úsekoch dopravy a pozemných komunikácií a pôdohospodárstva),
-   racionálnejšie využitie prierezových a najmä obslužných zamestnancov a znížením počtu úradov v  niektorých ich doterajších sídlach aj ich možná úspora. 

		Na krajskej úrovni možno akceptovať návrhy na odlišnú územnú pôsobnosť miestnej štátnej správy v  prípadoch, v ktorých sa na druhom stupni navrhuje zriadiť namiesto osem druhostupňových orgánov miestnej štátnej správy jeden.

           Orgány miestnej štátnej správy budú mať možnosť v individuálnych prípadoch  zriaďovať detašované pracoviská. Určenie ich počtu a vymedzenie  ich územných obvodov  bude v pôsobnosti orgánov štátnej správy, ktoré ich budú zriaďovať. 

Uplatnenie navrhovanej diferencovanej vybavenosti prvostupňových  územných obvodov vyžadujú súčasné   ekonomické podmienky,   finančné a personálne nároky  na výkon štátnej správy na jednotlivých úsekoch.

	Pri zriaďovaní nových orgánov miestnej štátnej správy je žiaduce: 
-	dodržiavať princíp  tvorby územných obvodov ich pôsobnosti tak, aby nedochádzalo k narúšaniu hraníc územných obvodov  krajov,
-	utvoriť možnosť zriaďovať  detašované pracoviská orgánov miestnej štátnej správy,
-	zabezpečiť financovanie orgánov špecializovanej miestnej štátnej správy bez ďalších nárokov na štátny rozpočet,
-	určiť osobitnými zákonmi v odvetvovej pôsobnosti jednotlivých ústredných orgánov postavenie, pôsobnosť, financovanie a vnútornú organizáciu orgánov špecializovanej miestnej štátnej správy.

Pri zriaďovaní orgánov   špecializovanej miestnej štátnej správe by bolo vhodné uplatniť niektoré integračné prvky, ktoré sú  v 
-	vo využití umiestnenia úradov špecializovanej  miestnej štátnej správy  v objektoch  terajších krajských úradov a okresných úradov a vo využití prevádzkových a niektorých obslužných činností,
-	koordinácii využívania doteraz vybudovanej počítačovej siete, 
-	koncentrácii niektorých prierezových činností úradov špecializovanej miestnej štátnej správy do úradov na II. stupni (rozpočet, personalistika, verejné obstarávanie a pod.).

	IV.2. Návrh na  usporiadanie miestnej štátnej správy 
	
Návrh na usporiadanie miestnej štátnej správy predpokladá budovať miestnu štátnu správu v dvoch formách,  a to ako  všeobecnú miestnu štátnu správu a  špecializovanú miestnu štátnu správu. Predpokladá sa zriadiť zriadiť orgány špecializovanej miestnej štátnej správy vo všetkých krajoch, v niektorých prípadoch jeden pre všetky kraje   a v individuálnom počte v územných obvodoch menších ako je kraj s možnosťou  zriaďovať detašované pracoviská.

 Výhodou tohto riešenia je priame odvetvové  prepojenie výkonu jednotlivých   stupňov štátnej správy  a  možnosť upravovať  personálne kapacity na výkon štátnej správy  priebežne podľa ich potrieb. Dosiahne sa  tiež optimálne a racionálnejšie rozmiestnenie prvostupňových orgánov miestnej štátnej správy v území.

Určitým rizikom je vyššia ekonomická a personálna náročnosť, ak by sa naplnili požiadavky niektorých ministerstiev na  zvýšenie počtu zamestnancov v ich odvetvových orgánov špecializovanej miestnej štátnej správy, s čím nie je možné súhlasiť.

           V nadväznosti  na prevažnú   dezintegráciu odvetvovej pôsobnosti jednotlivých ústredných orgánov štátnej správy   sa navrhuje budovať  novú organizáciu miestnej štátnej správy ako  sústavu orgánov všeobecnej miestnej štátnej správy a špecializovanej miestnej štátnej správy na výkon pôsobností  na jednotlivých úsekoch štátnej správy v terajšej pôsobnosti krajských úradov a okresných úradov takto: 

Úseky štátnej správy	Návrh na špecializovanú  miestnu štátnu správy	
v pôsobnosti terajších krajských úradov a okresných úradov	krajská úroveň	nižšia  úroveň ako je kraj	

	
	Krajský úrad            v počte 8            
-	rozpočtová organizácia 
-	služobný úrad aj pre zamestnancov obodných úradov	Obvodný úrad       v počte 44
-	bez právnej subjektivity
-	stále alebo dočasné pracoviská  (v počte 77)	
1.	obrany	1.bezpečnosti 
-   bezpečnosť štátu,
-    hospodárska mobilizácia,
-	úlohy bezpečnostnej rady kraja,
	1.bezpečnosti 
-bezpečnosť štátu,
-hospodárska mobilizácia,
-úlohy bezpečnostnej rady obvodu

2.	všeobecnej vnútornej správy	2.všeobecnej vnútornej správy
-	matričné veci,
-	štátoobčianske veci,
-	priestupky,
-	voľby a referendum,
-	štátny symboly,
-	verejné zbierky,
-	registrácia 
- neziskových organizácií     poskytujúcich VPS
-   neinvestičných fondov
- záujmových združení       právnických osôb
-    združení obcí
-	územné a správne usporiadanie
-	právna pomoc samosprávam
-	sčítanie obyvateľov, domov a bytov	
-     priestupky
-	matričné veci
-	štátoobčianske veci
-	voľby a referendum
-	štátne symboly 
-	verejné zbierky
-	právna pomoc samospráve
-	sčítanie obyvateľov, domov a bytov
	
3.	správne evidencie	-    správne evidencie 
-    register obyvateľov	-	správne evidencie
-	register obyvateľov	
4. živnostenského podnikania     	4. živnostenského podnikania	-	živnostenské podnikanie	
5. informatiky	5. informatiky	-     informatiky	
6. civilnej ochrany obyvateľstva,	6. civilnej ochrany obyvateľstva
-	integrovaný záchranný systém,
-	krízový štáb kraja,
-	vedenie geografického informačného systému– REGIS/CIPREGIS	-	civilná ochrana obyvateľstva
-	krízový štáb obvodu,
-	vedenie geografického informačného systému- REGIS/ CIPREGIS	
7. financií, cien a správy majetku štátu	-   správy majetku štátu	 	
8. kontroly	Úrad vlády SR – jeho 8 expozitúr		
9. tvorby a ochrany životného prostredia vo veciach,
-	 ochrany prírody a krajiny,
-	ochrany ovzdušia,
-	ochrany vôd,
-	odpadového hospodárstva,
-     prevencie závažných priemyselných havárií	Oblastný úrad životného prostredia                  v počte 8 
– rozpočtová organizácia   
-	ochrana prírody a krajiny,
-	ochrana ovzdušia,
-	ochrana vôd1/,
-	odpadové hospodárstvo,
-	prevencie závažných priemyselných havárií,	Obvodný úrad životného prostredia v počte  36            – rozpočtová organizácia
-	ochrana prírody a krajiny,
-	ochrana ovzdušia,
-	ochrana vôd, 
-	odpadové hospodárstvo
-	prevencia ZPH	
- územného plánovania
- stavebného poriadku	Oblastná stavebná správa
v počte  8
-	územného plánovania,
-	 stavebného poriadku,	
nezriaďuje sa

10. bytovej politiky	-	bytovej politiky,		
11. pozemkové úpravy a ochrana     PPF	Vyšší pozemkový úrad       
v počte 8 
– rozpočtová organizácia
	Pozemkový úrad 
v počte 44 
– bez právnej subjektivity          	
12.lesného hospodárstva a poľov-   níctva	Oblastný lesný úrad v počte 8                  
– - rozpočtová organizácia	Obvodný lesný úrad                                            v počte 38
- bez právnej subjektivity                       	
13.vodného hospodárstva  a ry-bárstva	Oblastný orgán štátnej vodohospodárskej správy a rybárstva 2/                           
v počte 4 
- rozpočtová organizácia	Obvodný orgán  štátnej vodohospodárskej správy  a rybárstva        
v počte 10
- rozpočtová organizácia	
14. dopravy a cestného hospodárstva
-	doprava 
-	pozemné komunikácie	Úrad dopravy a pozemných komunikácií               v počte 1                
-	rozpočtová organizácia
Regionálny úrad dopravy a pozemných komunikácií  
v počte 8
-	bez právnej subjektivity, pre úseky 
-	dopravy a
-	pozemných komunikácií,	detašované pracoviská                                    regionálnych úradov dopravy a pozemných komunikácií     v počte 44 

pre úseky
- dopravy
- pozemných komunikácií	
15.	sociálnych vecí	Ústredie sociálnych vecí, rodiny a služieb zamestnanosti SR    
v počte 1
-	rozpočtová organizácia, 
-	ktorá si môže podľa potreby zriaďovať a zrušovať stále alebo dočasné pracoviská ,	Územný úrad sociálnych vecí, rodiny a služieb zamestnanosti       
 v počte 43
- rozpočtová organizácia
  a ich detašované pracoviská v počte (79)
	
16.	zdravotníctva
krajský a okresný 
-	štátny lekár
-	štátny farmaceut
-	štátny hygienik 	1.Úrad pre dohľad nad  zdravotnou starostlivosťou 
v počte 1 pre úseky 
-	štátneho lekára,
-	štátneho farmaceuta,
2.Úrad pre verejné zdravotníctvo                       v počte 1
- pre úsek štátneho hygienika	sieť v území  bude utváraná podľa potrieb 

sieť pobočiek  v počte cca 38 	
17.	školstva, mládeže a telesnej kultúry	Metodicko pedagogické centrá
a Štátne školské  inšpekcie	                    _	
18.	kultúry – registrácia periodickej tlače	Usporiada MK SR v rámci svoje odvetvovej pôsobnosti	 	

Pri navrhovaní novej organizácie miestnej štátnej správy sa vychádza z Programového vyhlásenia vlády Slovenskej republiky ako aj z podkladov jednotlivých ústredných orgánov štátnej správy. V niektorých prípadoch ich stanoviská neboli jednotné, nenavrhovali ucelené riešenie, ich názory na usporiadanie odvetvovej miestnej štátnej správy  sa menili alebo návrhy boli vypracované v predstihu  s akcentom na pôsobnosti, ktoré mali byť predmetom presunu medzi ministerstvami. Z uvedených dôvodov návrh koncepcie obsahuje riešenia navrhované ministerstvom, v ktorého  pôsobnosti je  daný  úsek štátnej správy a prípadne aj  ministerstvom,  do ktorého pôsobností  sa počíta tento úsek štátnej správy zveriť. Zásadne odlišné  návrhy Ministerstva školstva SR na usporiadanie odvetvového úseku štátnej správy boli skoncipované do návrhu, ktorý predstavuje najracionálnejšie riešenie. 
	
	Navrhuje sa usporiadať miestnu štátnu správu a jej jednotlivé úseky  v terajšej pôsobnosti krajských úradov  na princípe 
1. ponechania niektorých úsekov štátnej správy v pôsobnosti krajských úradov a zriadenia prvostupňových orgánov miestnej štátnej správy na výkon pôsobností, ktoré zostávajú v pôsobnosti krajských úradov,
2. dezintegrácie niektorých úsekov štátnej správy v pôsobnosti krajských úradov a okresných ú-  radov a 
3. decentralizácie  niektorých pôsobností z Ministerstva dopravy, pôšt a telekomunikácií Slovenskej republiky   a Ministerstva zdravotníctva Slovenskej republiky do pôsobnosti orgánov špecializovanej miestnej štátnej správy.
 
	Všeobecná a špecializovaná miestna štátna správa bude v novej organizácii miestnej štátnej správy budovaná  v rôznych formách z hľadiska postavenia  orgánov jednotlivých stupňov v ekonomickej a v personálnej oblasti. Všetky orgány všeobecnej a špecializovanej miestnej štátnej správy na vyššom stupni budú  právnické osoby, ktoré  budú finančnými vzťahmi zapojené na rozpočet odvetvového ministerstva. Zároveň budú  plniť aj funkciu služobného úradu pre zamestnancov orgánov miestnej štátnej správy budovaných na nižšom stupni.

	V pôsobnosti orgánov miestnej štátnej správy bude len výkon štátnej správy na príslušných úsekoch. Na prechodné obdobie budú  orgány špecializovanej miestnej štátnej správy na úseku sociálnej pomoci plniť aj zriaďovateľskú pôsobnosť k jednotlivým  rozpočtovým organizáciám.

V dôsledku zmeny organizácie miestnej  štátnej správy bude potrebné vyriešiť, v záujme udržania úrovne vnútorných a vonkajších informačných tokov, rozdelenie integrovaného  informačného  systému do samostatných  odvetvových systémov, čo bude vyžadovať prijať opatrenia zamerané aj na financovanie týchto systémov, ich  legislatívnu úpravu  a určiť koordinátora informačného systému miestnej štátnej správy, ktorým bolo ministerstvo vnútra. Pozornosť bude potrebné venovať skvalitneniu informačných tokov štátnej správy vo vzťahu k právnickým osobám a fyzickým osobám a informačných tokov medzi orgánmi  miestnej štátnej správy a územnou samosprávou. Táto problematika byť mala byť predmetom riešenia koncepcie informatizácie rozvoja spoločnosti s konkrétnym harmonogramom postupu a prípravy projektov na transformáciu informačného systému verejnej správy.

Súčasne bude potrebné zabezpečiť realizáciu štátnych štatistických zisťovaní schválených podľa zákona o štátnej štatistike  v Programe štátnych štatistických zisťovaní na roky 2003 a 2005 ako aj na ďalšie roky. Nevyhnutné bude zabezpečiť aj ostatné štatistické údaje, ktoré získavajú ministerstvá a štátne organizácie na základe iných zákonov v rámci administratívnych zdrojov, napr. údaje v oblasti výchovy a vzdelávania, údaje o cestnej a železničnej doprave, o dávkach sociálnej pomoci a štátnych sociálnych dávkach, údaje o zariadeniach sociálnej starostlivosti, o registrácii periodickej tlač,, údaje o bytovej výstavbe tak, aby ich bolo možné využívať aj na štatistické účely.

	Návrh na budovanie orgánov miestnej štátnej správy a na určenie ich územnej pôsobnosti v zásade akceptuje návrhy jednotlivých ústredných orgánov štátnej správy  a ich odôvodnenia ako sú uvedené v nasledovnom texte:

1.	Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky
Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny SR predpokladá zriadiť špecializovanú štátnu správu v oblasti sociálnych vecí a verejných služieb zamestnanosti pri zachovaní existujúcich detašovaných pracovísk odborov sociálnych vecí okresných úradov.

Ako orgány miestnej štátnej správy  v oblasti sociálnych vecí a verejných služieb zamestnanosti  sa navrhujú:
1.   Ústredie sociálnych vecí, rodiny a služieb zamestnanosti SR (s celoslovenskou pôsobnosťou), ktoré si môže podľa potreby zriaďovať a zrušovať stále pracoviská a dočasné pracoviská,
2.	Územné úrady sociálnych vecí , rodiny a služieb zamestnanosti
       v počte 43, t.j.  na nižšej územnej úrovni ako je kraj, ktoré si môžu podľa potreby zriaďovať a zrušovať stále pracoviská a dočasné pracoviská mimo svojho sídla.

Z uvedenej navrhnutej organizácie vyplýva, že prvostupňový výkon štátnej správy bude zabezpečovaný spolu v  121 miestach. Územnými obvodmi na prvostupňový výkon štátnej správy by bolo  121 územných obvodov  bývalých obvodných úradov. 

	Výkon špecializovanej štátnej správy ministerstvo predpokladá zabezpečiť zamestnancami Národného úradu práce, krajských úradov a okresných úradov  odborov sociálnych vecí a výkon obslužných činností v rámci kapacity Národného úradu práce. Zároveň však žiada o pridelenie alikvotnej časti obslužného a administratívneho personálu súčasných krajských úradov a okresných úradov. V prípade, že vláda rozhodne o úspore štátnych zamestnancov, ministerstvo bude hľadať riešenie zabezpečenia týchto činností náhradným spôsobom.

	V rámci materiálno technického zabezpečenia výkonu špecializovanej štátnej správy v oblasti sociálnych služieb  a verejných služieb zamestnanosti  sa navrhuje presun  správy hnuteľného majetku krajských úradov a okresných úradov, ktorý v súčasnosti slúži odborom sociálnych vecí, a to kancelárske vybavenie, výpočtová techniky, resp. časť vozového parku a pod..

	Na priestorové zabezpečenie výkon špecializovanej štátnej správy  v oblasti sociálnych služieb a verejných služieb zamestnanosti sa predpokladá využitie majetku štátu v správe Národného úradu práce a jeho majetku, ktorý sa prevedie do majetku štátu a do správy orgánov špecializovanej štátnej správy. V prípadoch, v ktorých nebude možné zabezpečiť priestory na výkon špecializovanej štátnej správy v rámci dnešných priestorových možností Národného úradu práce, sa predpokladá využiť priestory, ktoré sú toho času v majetku štátu. Ministerstvo uvádza, že komplexný návrh priestorového zabezpečenia bude možné spracovať až po dôkladnej analýze okrem iného aj súčasného priestorového zabezpečenia v rámci krajských úradov a okresných úradov a po zohľadnení návrhov  a predstáv o usporiadaní špecializovanej štátnej správy v pôsobnosti iných ústredných orgánov štátnej správy.

Ústredie sociálnych vecí, rodiny a služieb zamestnanosti a 43 územných úradov sociálnych vecí, rodiny a služieb zamestnanosti  budú rozpočtovými organizáciami Ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny SR, ktoré budú svojimi finančnými vzťahmi zapojené  na jeho rozpočet.

 Vzhľadom na skutočnosť, že Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny SR nepredpokladá existenciu úradov špecializovanej štátnej správy na krajskej úrovni   predpokladá osobitnú úpravu zriaďovateľskej pôsobnosti k zariadeniam sociálnych služieb (zariadenia pre výkon ústavnej výchovy  na základe rozhodnutia súdu – detský domov do termínu prechodu zriaďovateľskej pôsobnosti na vyššie územné celky), ktoré zriaďuje, zrušuje a kontroluje podľa súčasných právnych predpisov krajský úrad. Súčasťou právnej úpravy špecializovanej štátnej správy bude i osobitná úprava pôsobnosti vybraných územných úradov na výkon tejto činnosti.

2. Ministerstvo financií Slovenskej republiky
	   Ministerstvo financií SR vo svojom návrhu na  nové organizačné usporiadanie štátnej správy v oblasti financií, cien a správy majetku štátu, ktorá je v súčasnosti v pôsobnosti krajských úradov a okresných úradov okrem decentralizácie pôsobnosti na územnú samosprávu navrhuje   zveriť do pôsobnosti krajských úradov v prípade, že budú orgánmi všeobecnej miestnej štátnej správy, alternatívne do pôsobnosti daňových úradov v prípade, že krajské úrady nebudú pôsobiť ako všeobecné orgány miestnej štátnej správy, tieto pôsobnosti:

-	majetkovoprávne veci podľa zákona č. 278/1993 Z.  z. o správe majetku štátu,
-	pôsobnosť súvisiacu s uplatnením reštitučných nárokov oprávnených osôb podľa zákona č. 319/1991 Zb. o zmiernení niektorých majetkových krívd a iných krívd a o pôsobnosti orgánov štátnej správy v oblasti mimosúdnych rehabilitácií  v nadväznosti na zákon č.87/1991 Zb. o mimosúdnych rehabilitáciách v znení neskorších zákonov.

Pretože sa navrhuje ponechať krajské úrady ako orgány všeobecnej miestnej štátnej správy, uvedené pôsobnosti budú zaradené do ich kompetencií. 

 Na zabezpečenie  pôsobností, ktoré sa navrhujú do pôsobnosti krajských úradov alebo daňových úradov sa navrhuje 72 pracovníkov, čo predstavuje zvýšenie ich počtu o 16.

 Ministerstvo financií SR nenavrhlo počet zamestnancov  alebo počet funkčných miest, ktoré bude potrebné delimitovať na orgány územnej samosprávy v súvislosti s navrhnutým  prechodom odvetvových  pôsobností na obce a na vyššie územné celky.

3. Ministerstvo pôdohospodárstva Slovenskej republiky
		Ministerstvo pôdohospodárstva SR vo svojom návrhu na usporiadanie miestnej štátnej správy na úsekoch pozemkovom, poľnohospodárstva a lesného hospodárstva, vodného hospodárstva a rybárstva, ktoré sú v pôsobnosti krajských úradov a okresných úradov vychádza z koncepcie decentralizácie a modernizácie verejnej správy schválenej uznesením vlády Slovenskej republiky č. 230/2000, podľa ktorej sa navrhuje zriadiť orgány špecializovanej miestnej štátnej správy v pôsobnosti Ministerstva pôdohospodárstva SR. Odôvodňuje, že  navrhnutý systém špecializovanej štátnej správy s uplatnením priameho vertikálneho riadenia spĺňa podmienky na dosiahnutie optimálnej účinnosti riadenia z hľadiska dosahovania trvalého efektívneho výkonu štátnej správy.

3.1. Návrh na zriadenie orgánov špecializovanej miestnej štátnej správy na výkon pôsobností  na úsekoch pozemkových úprav a ochrany poľnohospodárskeho pôdneho fondu 

Potreba transformácie špecializovanej štátnej správy na úseku pozemkových úprav vychádza z uznesenia vlády SR č. 761 z 22. augusta 2001, kde k Správe o poľnohospodárstve a potravinárstve v SR 2001, ktorým vláda  uložila ministrovi pôdohospodárstva zabezpečiť presun výkonu agendy odborov pozemkových a poľnohospodárstva z krajských a okresných úradov na orgány špecializovanej miestnej štátnej správy rezortu Ministerstva pôdohospodárstva SR v priebehu roka 2002.
	
Touto transformáciou a následným uplatnením presunu agendy sa vytvoria predpoklady na urýchlenie procesu usporiadania a evidovania vlastníckych vzťahov k pôde a ostatnému poľnohospodárskemu majetku čím sa zabezpečí pozitívny vplyv na rozvoj trhu s pôdou a vysporiadanie záväzkov z transformácie družstiev.

Vo všetkých členských a kandidátskych  krajinách Európskej únie je z dôvodu garantovania nezávislosti rozhodovania taká činnosť zahrnutá do špecializovanej štátnej správy.

Na výkon pôsobnosti na úsekoch pozemkových úprav a ochrany poľnohospodárskeho pôdneho fondu sa navrhujú zriadiť tieto orgány špecializovanej miestnej štátnej správy: 

1. Vyššie pozemkové úrady        (v počte 8),
    ako druhostupňové orgány štátnej správy a
2. Pozemkové úrady                    (v počte 44),
    ako prvostupňové orgány štátnej správy.

Vyššie pozemkové úrady a pozemkové úrady budú vykonávať štátnu správu na úseku pozemkových úprav a ochrany poľnohospodárskeho pôdneho fondu v  územných obvodoch uvedených v prílohe č.1. 

Vyšší pozemkový úrad
-	bude rozpočtovou organizáciou štátu zapojenou finančnými vzťahmi na rozpočet ministerstva, ktoré v rámci svojej pôsobnosti bude zabezpečovať mzdové prostriedky a vecné potreby pozemkových úradov,
-	na jeho čele bude prednosta, ktorého do funkcie  bude vymenúvať  a odvolávať minister pôdohospodárstva,
vo vzťahu k pozemkovým úradom bude
-	riadiť a kontrolovať výkon štátnej správy  uskutočňovaný pozemkovými úradmi
-	odvolacím orgánom vo veciach, v ktorých rozhodol v prvom stupni pozemkový úrad,
-	dávať  súhlas pozemkovým úradom na zriadenie stáleho alebo dočasného pracoviska,
-	bude budovaný z počtu zamestnancov terajších krajských úradov na úseku pozemkových úprav  a ochrany poľnohospodárskeho pôdneho fondu.

Pozemkový úrad
-	bude konať a rozhodovať v administratívnoprávnych veciach samostatne,
-	na jeho čele bude riaditeľ, ktorého do funkcie bude vymenovávať prednosta vyššieho pozemkového úradu.

Postavenie a pôsobnosť nových orgánov štátnej správy na úseku pozemkových úprav a poľnohospodárskeho pôdneho fondu bude premietnuté  v príslušných zákonoch.

  	 V materiálno-technickom  zabezpečení sa predpokladá oddelimitovať s pôsobnosťou súvisiaci hnuteľný majetok krajských  úradov  a okresných úradov.

Priestorové zabezpečenie počíta  s umiestnením  vyšších pozemkových úradov a pozemkových úradov  predovšetkým v budovách, ktoré  patria Ministerstvu pôdohospodárstva  SR alebo jeho priamoriadeným organizáciám, prípadne v budovách krajských úradov a okresných úradov, najmä v tých obciach, v ktorých tieto boli oddelimitované zo správy  rezortných orgánov a organizácií.

      	Z hľadiska personálneho budovania  sa navrhuje aby pri predpokladanom  zriadení ôsmych subjektov, ktorými sú  vyššie pozemkové úrady, pracovalo 48 odborných zamestnancov a 16 zamestnancov vykonávajúcich súvisiace činnosti, t.j. spolu 64 zamestnancov a pri predpokladanom zriadení 44 pozemkových úradov 528 odborných zamestnancov a 44 zamestnancov vykonávajúcich súvisiace činnosti, t.j. spolu 572. Celková potreba na personálne vybudovanie vyšších pozemkových úradov a pozemkových úradov je 576 odborných zamestnancov a 60 zamestnancov vykonávajúcich súvisiace činnosti,. spolu  636 zamestnancov.

V súčasnosti pracuje v krajských úradoch a okresných úradoch na úseku pozemkových úprav 473 odborných zamestnancov a na úseku ochrany poľnohospodárskeho pôdneho fondu  117 odborných zamestnancov čo spolu tvorí  590  odborných zamestnancov.

3.2. Návrh na zriadenie orgánov špecializovanej miestnej štátnej správy s pôsobnosťou na úsekoch lesného hospodárstva a poľovníctva

	         Návrh na zriadenie orgánov špecializovanej miestnej štátnej správy na úseku lesného hospodárstva predstavuje okrem efektívnosti organizácie miestnej štátnej správy aj väčšie priblíženie k užívateľom lesov, poľovných revírov s možnosťou priameho poradenstva a je 
v súlade s organizáciou štátnej správy  na podobných úsekoch vo väčšine štátov EÚ.

	S presunom pôsobnosti z terajších orgánov miestnej štátnej správy na úseku lesného hospodárstva a poľovníctva  na územnú samosprávu sa vzhľadom na špecifický charakter výkonu štátnej správy na predmetných úsekoch  v koncepcii decentralizácie a reformy verejnej správy neuvažovalo a neuvažuje sa s ním  ani v súčasnosti.

	Na výkon pôsobnosti na úseku lesného hospodárstva a  poľovníctva  sa navrhujú zriadiť  tieto orgány špecializovanej miestnej štátnej správy

1.   Oblastné lesné úrady      (v počte 8), 
ako druhostupňové orgány špecializovanej miestnej štátnej správy a 
2    Obvodné lesné úrady      (v počte 38),
ako prvostupňové orgány špecializovanej miestnej štátnej správy.
	
	    Priame riadenie výkonu štátnej správy uskutočňovanej vyššími lesnými úradmi a lesnými úradmi  a jeho kontrola patrí do pôsobnosti Ministerstva pôdohospodárstva SR, ktoré je aj služobným úradom pre tieto orgány. Oblastný lesný úrad riadi a kontroluje výkon štátnej správy uskutočňovanej lesnými úradmi.

	Postavenie a pôsobnosť oblastných lesných úradov a obvodných lesných úradov budú premietnuté v príslušných zákonoch. Vyššie lesné úrady sa navrhujú  zriadiť ako rozpočtové organizácie Ministerstva pôdohospodárstva SR s priamym vzťahom na jeho rozpočtovú kapitolu. Obvodné lesné úrady budú finančnými vzťahmi priamo zapojené na rozpočet oblastného lesného úradu.

	Pri personálnom obsadení oblastných lesných úradov a obvodných lesných úradov sa počíta s presunom štátnozamestnaneckých miest z krajských úradov a okresných úradov bez ich navýšenia. Pri určovaní počtov zamestnancov na prvostupňovom a druhostupňovom orgáne štátnej správy sa bude vychádzať z výmery lesov, počtu poľovných revírov, frekvencie a zložitosti vlastníckych vzťahov k pôde z počtu držiteľov poľovných lístkov.

	Počty zamestnancov  úradov I. stupňa sa budú pohybovať v rozpätí 3 – 7 a  úradov II. stupňa v rozpätí 5 – 8 zamestnancov.

	V rámci materiálno – technického zabezpečenia sa predpokladá oddelimitovať súvisiaci   hnuteľný majetok krajských  úradov  a okresných  úradov na vyššie lesné úrady a lesné úrady.
	Priestorovo sa počíta umiestniť vyššie lesné úrady a lesné úrady predovšetkým v budovách, ktoré patria  Ministerstvu pôdohospodárstva SR alebo jeho priamo riadeným organizáciám.

		Zriadenie špecializovanej štátnej správy si nevyžaduje zvýšenie počtu zamestnancov  nad súčasný stav. Zvýšenie nákladov na činnosť sa  očakáva len jednorázovo pri zriaďovaní úradov.
3.3. Návrh na zriadenie orgánov špecializovanej miestnej štátnej správy s pôsobnosťou na úsekoch vodného  hospodárstva a rybárstva

Návrh predpokladá zriadiť špecializované orgány štátnej vodohospodárskej  správy a rybárstva. Akceptujú sa v ňom špecifiká rozhodovacích procesov v štátnej vodnej správe a s nimi súvisiaca príprava odborných podkladov, ktoré sú v  rozhodujúcej miere determinované hydrologickými procesmi vyskytujúcimi sa  v rámci povodí jednotlivých vodných tokov a požiadavky vyplývajúce z odporučení Rámcovej smernice EÚ o vode č.2000/60/ES o riadení vodného hospodárstva v rámci hydrologických povodí.
  
Predpokladá presunúť na samosprávu vyšších územných celkov pôsobnosť na úseku štátnej vodohospodárskej správy a rybárstva, a to  vyhlasovanie oblastí kúpania pre verejnosť a vyjadrovanie sa  k plánom rozvoja verejných vodovodov a verejných kanalizácií. Za racionálne sa považuje presunúť súčasné pôsobnosti okresných úradov na úseku vydávania a evidencie rybárskych lístkov podľa  zákona č. 139/2002 Z. z. o rybárstve na obce.

	Orgánmi špecializovanej miestnej štátnej správy budú:

1. oblastné orgány štátnej vodohospodárskej správy  a rybárstva v počte 4
so sídlom v
-	Bratislave pre oblasť riečneho povodia Dunaj,
-	Trenčíne pre oblasť riečneho povodia Váh,
-	Banskej Bystrici pre oblasť riečneho povodia Hron,
-	Košiciach pre oblasť riečneho povodia Bodrogu a Hornádu,

3.	obvodné úrady štátnej vodohospodárskej správy a rybárstva 
v počet  10 pre jednotlivé riečne povodia
-	Moravy so sídlom v Malackách,
-	Dunaja so sídlom v Bratislave,
-	Váhu so sídlom v Trenčíne,
-	Nitry so sídlom v Nitre,
-	Hrona so sídlom v Banskej Bystrici,
-	Ipľa so sídlom v Lučenci,
-	Slanej so sídlom v Rimavskej Sobote,
-	Bodrogu so sídlom v Michalovciach, príp. Trebišove,
-	Hornádu  a Bodvy so sídlom v Košiciach,
-	Popradu so sídlom v Poprade.

Oblastné a obvodné orgány  štátnej vodohospodárskej správy budú rozpočtovými organizáciami  štátu zapojené finančnými vzťahmi na rozpočet ministerstva pôdohospodárstva.
	Z hľadiska personálneho zabezpečenia sa na výkon činnosti oblastných a obvodných úradov štátnej vodohospodárskej správy predpokladá maximálne 75 odborných pracovníkov. 
		Oblastné orgány štátnej vodohospodárskej správy súčasne budú odvolacími orgánmi proti rozhodnutiam vydaným v prvom stupni obvodnými orgánmi štátnej vodohospodárskej správy. Obvodné orgány štátnej vodohospodárskej správy budú prvostupňovými orgánmi miestnej štátnej správy a  odvolacími orgánmi voči prvostupňovým  rozhodnutiu obcí.
Sídlami oblastných orgánov štátnej vodohospodárskej správy a rybárstva v Bratislave, Banskej Bystrici a v Košiciach  budú  súčasné sídla odštepných závodov SVP, š.p. a sídlom oblastného orgánu štátnej vodohospodárskej správy a rybárstva v Trenčíne bude  sídlo krajského úradu. Lokalizácia  úradov zodpovedá v súčasnosti organizačným štruktúram správcu tokov na Slovensku. Predložený návrh akceptuje aj požiadavky vyplývajúce z odporúčaní Rámcovej smernice EÚ o vode č.2000/60/ES o riadení vodného hospodárstva v rámci hydrologických povodí.

Predložený návrh na vymedzenie územnej pôsobnosti oblastných orgánov štátnej vodohospodárskej správy a rybárstva definovaním hraníc oblastí riečnych povodí rešpektuje hydrologické aspekty z pohľadu vnútroštátneho a medzinárodného.

4. Ministerstvo životného prostredia Slovenskej republiky
		Ministerstvo životného prostredia SR na výkon miestnej štátnej správy na úseku životného prostredia v pôsobnosti krajských úradov a okresných úradov navrhuje zriadiť tieto orgány špecializovanej miestnej štátnej správy:

1. oblastné úrady životného prostredia             (v počte   6),
2. obvodné úrady životného prostredia             (v počte 36)

		Ministerstvo životného prostredia SR navrhuje  zriadiť oblastné úrady v Bratislave, Žiline, Prievidzi, Banskej Bystrici, Košiciach a v Michalovciach.  V zmysle Rámcovej smernice EÚ č. 2000/60/EHS o vode, ktorá nadobudne účinnosť pre štáty EÚ 1. januára 2004 územnú pôsobnosť oblastných úradov životného prostredia určujú povodia riek  Dunaj, Váh, Hron, Poprad a Hornád a Bodrog. K oblastným úradom životného prostredia sa priradia tie súčasné okresy, ktoré podľa povodí spadajú do príslušnej oblasti a vytvoria budúce obvody.

		Odporúča sa, aby oblastné úrady životného prostredia boli zriadené v sídlach krajov, t.j. v počte 8.

		Špecializovaná štátna správa starostlivosti o životné prostredie bude personálne budovaná zo zamestnancov, ktorí túto činnosť vykonávajú v súčasných odboroch životného prostredia krajských úradov a okresných úradov.

Oblastný úrad životného prostredia bude plniť tieto úlohy:
-	  vykonávať v druhom stupni štátnu správu starostlivosti o životné prostredie  vo veciach, v ktorých v správnom konaní v prvom stupni budú konať obvodné úrady životného prostredia, ak osobitný predpis neustanoví inak,
-	   riadiť a kontrolovať výkon štátnej správy starostlivosti o životné prostredie uskutočňovaný obvodnými úradmi životného prostredia,
-	   zastupovať štát pri prerokúvaní územných plánov obcí a územných plánov zón.

Obvodný úrad životného prostredia bude
-	   zabezpečovať prvostupňový výkon štátnej správy,
-	  vykonávať v druhom stupni štátnu správu starostlivosti o životné prostredie vo veciach, v ktorých v správnom konaní v prvom stupni koná obec,
-	   zabezpečovať ďalšie pôsobnosti vo vzťahu k obciam.

		Oblastný úrad životného prostredia a obvodný úrad životného prostredia sa navrhujú zriadiť ako rozpočtové organizácie štátu. Oblastné úrady životného prostredia sú finančnými vzťahmi zapojené na rozpočet  zriaďovateľa. Obvodné úrady životného prostredia sú finančnými vzťahmi zapojené na rozpočet  oblastných úradov životného prostredia.

		Oblastný úrad životného prostredia a obvodný úrad životného prostredia budú riadiť a za ich  činnosť zodpovedať  prednostovia, ktorých do funkcie bude vymenúvať a z nich odvolávať minister životného prostredia.

		V súčasnosti je pripravený návrh zákona o štátnej starostlivosti o životné prostredie, v ktorom sa navrhuje zrušiť zákon SNR č. 595/1990 Zb. o štátnej správe starostlivosti pre životné prostredie. 

5. Ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja Slovenskej republiky
	   V návrhu na usporiadanie miestnej štátnej správy na úseku bytovej politiky Ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja SR navrhuje:
v pôsobnosti štátnej správy na krajskej úrovni vykonávať  nasledovné činnosti:
-	výkon kontroly  zmluvne dohodnutých podmienok, t.j. kontrola účtovných dokladov predkladaných na úhradu banke a kontrola realizácie stavby (§ 13 ods. 2 zákona NR SR č. 124/1996 Z. z. o Štátnom fonde rozvoja bývania v znení neskorších predpisov),
-	overovanie  podmienok na poskytnutie dotácie a výber žiadostí na základe priorít kraja (čl. 8 ods. 6 smernice MVRR SR č. 8/2002, čl. 7 ods. 6 smernice MVRR SR č. 4/2002 a čl. 6 ods. 6 smernice MVRR SR. č. 6/2002),
-	predkladanie žiadostí Ministerstvu výstavby a regionálneho rozvoja SR (čl. 8 ods. 7 smernice MVRR SR č. 8/2002, čl. 7 ods. 7 smernice MVRR SR č. 4/2002 a čl. 6 ods. 7 smernice SR č. 6/2002.

		Odvetvové riadenie a kontrolu výkonu štátnej správy bude vykonávať Ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja.  Legislatívne vymedzenie činností miestnej štátnej správy  na úseku bývania  bude v zákone o štátnom programe rozvoja bývania, ktorý má Ministerstvo výstavby a regionálneho  rozvoja SR pripraviť v priebehu roka 2003 s predpokladanou účinnosťou k 1. januáru 2004, ktorý má  nahradiť  zákon o Štátnom fonde rozvoja bývania. 

		Pôsobnosť vo veciach bytovej politiky by  bola zabezpečovaná 4 – 5 zamestnancami, t.j v maximálnom počte 40.  Ostatní zamestnanci z celkového počtu 105,4   sa navrhujú v súvislosti s navrhovaným prechodom pôsobností na obce dať k dispozícii miestnej samospráve.

		Pôsobnosť vo veciach bytovej politiky bude vykonávaná spolu s pôsobnosťou na úseku územného konania a stavebného poriadku. Na výkon pôsobnosti na týchto úsekoch miestnej štátnej správy sa navrhujú zriadiť na krajskej úrovni 	

1. oblastná stavebná  správa      (v počte 8).

		Tieto úrady by boli budované ako
-	  správny orgán nadriadený stavebným úradom,ktorý vykonáva štátnu správu v druhom stupni,
-	orgán štátnej správy, ktorý riadi a kontroluje výkon prenesenej štátnej správy zabezpečovanej stavebnými úradmi,
-	  orgán štátnej správy, ktorý zabezpečuje štátny stavebný dohľad.

6. Ministerstvo dopravy, pôšt a telekomunikácií Slovenskej republiky
Ministerstvo dopravy, pôšt a telekomunikácií SR navrhuje zriadiť  tieto orgány špecializovanej miestnej štátnej správy :
1. úrad dopravy a pozemných komunikácií 
    - s celorepublikovou pôsobnosťou
2. regionálne úrady dopravy a pozemných komunikácií 
v počte 8 na úrovni kraja  a ich 
    -detašované pracoviská                                                       
   (v počte 44).
Úrad dopravy a pozemných komunikácií bude budovaný ako
-	rozpočtová organizácia, ktorá bude finančnými vzťahmi zapojená na rozpočet Ministerstva dopravy, pôšt a telekomunikácií SR,
-	špecializovaný orgán miestnej štátnej správy prvého a druhého   stupňa s celoštátnou pôsobnosťou na úseku dopravy a pozemných komunikácií.
Regionálny úrad dopravy a pozemných komunikácií bude špecializovaným orgánom miestnej štátnej správy prvého a druhého  stupňa s krajskou pôsobnosťou na úseku dopravy a pozemných komunikácií. 
Detašované pracovisko regionálneho úradu dopravy a pozemných komunikácií bude zabezpečovať prvostupňový a druhostupňový výkon štátnej správy na území okresu alebo viacerých okresov.
Personálne  a materiálno-technicky  ministerstvo navrhuje riešiť presunom 11 tabuľkových miest zo svojho ministerstva, 
-	48,20  tabuľkových miest z krajských úradov, odborov dopravy a pozemných komunikácií  s tým, že z regionálnych  úradov dopravy a pozemných komunikácií Trnanva, Banská Bystrica a Košice bude presunuté po 1 tabuľkovom mieste ma úrad dopravy a pozemných komunikácií, 
-	305,10 tabuľkových miest z okresných úradov, odborov dopravy a pozemných komunikácií na detašované pracoviská regionálnych úradov dopravy a pozemných komunikácií s tým, že 20 tabuľkových miest bude presunutých na úrad dopravy a pozemných komunikácií,
-	prierezových zamestnancov na výkon činností na úseku personalistiky, rozpočtu, účtovníctva, informatiky, práva a pod. určených podľa zásady personálneho budovania špecializovanej štátnej správy,
-	príslušného softwaru  a hardwaru.

Odmeňovanie  zamestnancov bude vychádzať z ich súčasného zaradenia do štátnej alebo verejnej služby. Objem mzdových prostriedkov a výdavkov na odvody bude presunutý z rozpočtových  kapitol krajských úradov do rozpočtovej kapitoly ministerstva dopravy, pôšt a telekomunikácií, čo bude zohľadnené už pri zostave štátneho rozpočtu na rok 2004. Navrhuje sa, aby úrady boli dislokované v terajších priestoroch krajských úradov a okresných úradov, náklady financované z rozpočtovej kapitoly Ministerstva dopravy, pôšt a telekomunikácií SR a ostatný hnuteľný majetok prevedený do majetku ministerstva  na základe delimitačných protokolov.

Priestorovo sa navrhuje  umiestniť  úrady nasledovne:
-	Úrad dopravy a pozemných komunikácií v priestoroch ministerstva dopravy, pôšt a telekomunikácií,
-	regionálne úrady dopravy a pozemných komunikáciách v budovách okresných úradov v sídlach krajov alebo  v budovách krajského úradu v Trenčíne, Nitre, Žiline, Banskej Bystrici, Prešove a Košiciach,
-	detašované pracoviská regionálnych úradov dopravy a pozemných komunikácií v priestoroch budov regionálnych úradov a ostatné v priestoroch  okresných úradov.

7. Ministerstvo školstva Slovenskej republiky
	Ministerstvo školstva Slovenskej republiky predložilo dva návrhy na usporiadanie miestnej štátnej správy na úseku školstva, mládeže a telesnej kultúry v terajšej pôsobnosti krajských úradov a okresných úradov. 

	Z dôvodov značnej decentralizácie  pôsobností krajských úradov a okresných úradov na úseku školstva, mládeže a telesnej kultúry, ktorá bola vykonaná  k 1. júlu 2002 do pôsobnosti obcí a samosprávy vyšších územných celkov  ako aj pokračovania v decentralizácii pôsobnosti  v súlade so zámermi koncepcie decentralizácie a modernizácie verejnej správy sa navrhuje takéto usporiadanie štátnej správy na úseku školstva v území.

Miestna štátna správa na úseku školstva, ktorá patrí do pôsobnosti terajších krajských úradov  a okresných úradov sa presúva do pôsobnosti samosprávy vyšších územných celkov  a obcí v tomto rozsahu:

Presun pôsobností z okresných úradov:
1.	Zriaďovateľská kompetencia voči školám a školským zariadeniam zostáva len na obci, cirkvi alebo náboženskej spoločnosti a iných fyzických osobách a právnických osobách. Zriaďovateľom špeciálnych škôl a špeciálnych výchovných zariadení, špeciálnej materskej školy, poradenských zariadení a zariadení prevencie a škôl, ktoré boli zriadené na základe medzinárodnej dohody alebo zmluvy bude samosprávny kraj.
2.	Ak obec nezabezpečí plnenie povinnej školskej dochádzky tým, že nezriadi alebo zruší základnú školu a nedohodne sa s inou obcou na spoločnom školskom obvode  spoločný školský obvod určí  Ministerstvo školstva SR. 
3.	Rozhodovanie okresného úradu v prvom stupni vo veci rovnocennosti dokladov o vzdelaní vydaných základnými školami v zahraničí.
4.	 Rozhodovanie okresného úradu v druhom stupni vo veciach škôl a školských zariadení, ktorých zriaďovateľom je obec a v ktorých v prvom stupni rozhoduje riaditeľ školy alebo riaditeľ školského zariadenia sa presúvajú na obec  nasledovne:

Rozhodovanie v druhom stupni o odvolaniach voči prvostupňovým rozhodnutiam riaditeľov základných škôl:
a)	o prijatí žiaka do školy, 
b)	o odklade začiatku povinnej školskej dochádzky žiaka, 
c)	o dodatočnom odložení plnenia povinnej školskej dochádzky žiaka, 
d)	o oslobodení žiaka od povinnosti dochádzať do školy, 
e)	o oslobodení žiaka od štúdia jednotlivých vyučovacích predmetov a ich častí, 
f)	o povolení vykonať opravnú skúšku, 
g)	o povolení vykonať komisionálnu skúšku, 
h)	o povolení vykonať skúšku z jednotlivých vyučovacích predmetov aj uchádzačovi, ktorý nie je žiakom školy, 
i)	o určení príspevku zákonného zástupcu žiaka na čiastočnú úhradu nákladov za starostlivosť poskytovanú žiakovi v škole a v školskom zariadení (§19), 

Základnej umeleckej školy vykonáva štátnu správu v druhom stupni:

a)	o prijatí zaradení uchádzačov na štúdium, 
b)	o prerušení štúdia, 
c)	o povolení postupu do vyššieho ročníka, 
d)	o predčasnom ukončení štúdia, 
e)	o povolení opakovať ročník, 
f)	o povolení vykonať opravnú skúšku, 
g)	o určení príspevku zákonného zástupcu žiaka na čiastočnú úhradu nákladov za starostlivosť poskytovanú žiakovi v škole (§19).

Rozhodovanie v druhom stupni voči prvostupňových rozhodnutiam vedúcich školského zariadenia:

a)	o prijatí žiaka do školského zariadenia
b)	o uložení výchovných opatrení,
c)	o určení príspevku zákonného zástupcu žiaka na čiastočnú úhradu nákladov za starostlivosť poskytovanú žiakovi v školskom zariadení (§19), 
d)	o ďalších opatreniach, ak tak ustanovuje osobitný predpis).

Na obec a na samosprávny kraj sa presúva táto ďalšia pôsobnosť:
5.	Spolupráca okresného úradu s obcami, orgánmi školskej samosprávy, s inými štátnymi orgánmi, fyzickými a právnickými osobami, cirkvami a náboženskými spoločnosťami,
 5.1.Kompetencie okresného úradu pre školy a školské zariadenia v jeho územnej pôsobnosti vo veciach:
a)	zostavovania plánu a rozpočtu v oblasti miezd, platov, služobných príjmov a ostatných osobných vyrovnaní podľa osobitných predpisov, ich prerozdeľovanie a kontrolu efektívneho využívania, 
b)	poskytovanie metodickej pomoci, na metodicko-pedagogické centrá (ďalej len MC),
c)	poskytovania poradenskej pomoci v oblasti vyučovacieho procesu na MC,
d)	kontroly dodržiavania všeobecne záväzných právnych predpisov v oblasti výchovy a vzdelávanie a školského stravovania, obec, zároveň bude patriť aj do pôsobnosti štátnej školskej inšpekcie (ďalej len ŠŠI),
e)	kontrola kvality podávaných jedál v školských jedálňach, 
f)	vydávanie organizačných pokynov pre riaditeľov škôl a riaditeľov školských zariadení,
g)	vykonávanie adminitratívno-technických prác na mzdovom úseku a pracovnoprávnom úseku pre školy a školské zariadenia, 
5.2.Poskytovanie metodickej pomoci a poradenskej činnosti obciam, patrí len do pôsobnosti MC,
5.3. Právne poradenstvo riaditeľom škôl sa z okresného úradu, presúva sa  na MC,
5.4.Informovanie verejnosti, ústredných orgánov štátnej správy, obecných školských rád a územných školských rád o stave škôl a školských zariadení vo svojej pôsobnosti sa z okresného úradu presúva sa aj do pôsobnosti , MC, ŠŠI,
5.5.Spolupráca s územnou školskou radou a predkladanie príslušných dokumentov sa z okresného úradu presúva len na VÚC,
5.6. Spolupráca s príslušným samosprávnym krajom pri zabezpečovaní ubytovania zahraničných lektorov, pôsobiacich v školách a školských zariadeniach v zriaďovateľskej pôsobnosti obce sa  presúva na obec,
5.7.Spoluprácu s právnickými osobami, občianskymi združeniami zabezpečujúcimi šport, telesnú kultúru detí a inú záujmovú činnosť žiakov škôl a školských zariadení.

1.	Rozhodovanie v druhom stupni vo veciach škôl a školských zariadení ak v prvom stupni rozhoduje riaditeľ školy alebo riaditeľ školského zariadenia sa presúva na samosprávny kraj takto:

Stredná škola
a)	o prijatí žiaka na školu, 
b)	o oslobodení žiaka od povinnosti dochádzať do školy, 
c)	o oslobodení žiaka od štúdia jednotlivých vyučovacích predmetov a ich častí,
d)	o umožnení štúdia žiaka podľa individuálneho učebného plánu, 
e)	o povolení absolvovať časť štúdia v škole obdobného typu v zahraničí, 
f)	o prerušení štúdia, 
g)	o povolení zmeny študijného alebo učebného odboru, o preradení na základnú školu počas plnenia povinnej školskej dochádzky, 
h)	o povolení opakovať ročník, 
i)	o uložení výchovných opatrení,
j)	o povolení vykonať opravnú skúšku, 
k)	o povolení vykonať komisionálnu skúšku, 
l)	o povolení vykonať skúšku z jednotlivých vyučovacích predmetov aj uchádzačovi, ktorý nie je žiakom školy, 
m)	o priznaní štipendia, 
n)	o určení príspevku zákonného zástupcu žiaka na čiastočnú úhradu nákladov za starostlivosť poskytovanú žiakovi v škole a v školskom zariadení (§19). 

Základná  umelecká škola
a)	o prijatí a zaradení uchádzačov na štúdium, 
b)	o prerušení štúdia, 
c)	o povolení postupu do vyššieho ročníka, 
d)	o predčasnom ukončení štúdia, 
e)	o povolení opakovať ročník,
f)	o povolení vykonať opravnú skúšku, 
g)	o určení príspevku zákonného zástupcu žiaka na čiastočnú úhradu nákladov za starostlivosť poskytovanú žiakovi v škole (§19), 

Školské zariadenie
a)	o prijatí žiaka do školského zariadenia, samosprávny kraj
b)   uložení výchovných opatrení - samosprávny kraj
c)   o určení príspevku zákonného zástupcu žiaka na čiastočnú úhradu nákladov za starostlivosť poskytovanú žiakovi v školskom zariadení (§19), 
d)  o ďalších opatreniach, ak tak ustanovuje osobitný predpis. 

2.	Spolupráca samosprávneho kraja  vo veciach výchovy a vzdelávania s obcami, orgánmi školskej samosprávy, inými štátnymi orgánmi, inými právnickými osobami a s fyzickými osobami :
3.	V školách a v školských zariadeniach v územnej pôsobnosti:
a)	Zostavovanie plánu a rozpočtu v oblasti miezd, platov, služobných príjmov a ostatných osobných vyrovnaní podľa osobitných predpisov a kontrola ich efektívneho využívania v školách a školských zariadeniach podľa územnej pôsobnosti, presun aj na MC a ŠŠI,
b)	poskytovanie metodickej pomoci školám, školským zariadeniam a samosprávnym krajom, MC,
c)	kontrola dodržiavania všeobecne záväzných právnych predpisov v oblasti výchovy a vzdelávania, pôsobnosť patrí aj  ŠŠI,
d)	kontrola podľa § 8, patrí len  ŠŠI,
e)	vydávanie organizačných pokynov pre riaditeľov škôl a školských zariadení. 
4.	Poskytovanie právneho poradenstva riaditeľom škôl a školských zariadení, patrí len MC,
5.	Informovanie verejnosti, ústredných orgánov štátnej správy a územnej školskej rady o stave škôl a školských zariadení vo svojej územnej pôsobnosti,
6.	Povinnosti uvedené v ustanovení §5 ods. 12,
7.	Predkladať územnej školskej rade návrhy na zriaďovanie a zrušovanie škôl a školských zariadení a zavedenie nových učebných a študijných odborov,
8.	Spolupráca s riaditeľmi škôl a školských zariadení a ich zriaďovateľmi vo svojej územnej pôsobnosti pri zabezpečovaní personálneho zabezpečenia škôl a školských zariadení,
9.	Zabezpečovanie ubytovania zahraničným lektorom,
10.	Spolupráca s právnickými osobami a občianskymi združeniami zabezpečujúcimi šport, telesnú kultúru detí a inú záujmovú činnosť detí a žiakov škôl v územnej pôsobnosti - samosprávny kraj,
11.	Vybavovanie sťažností, podnetov a petícií občanov a zákonných zástupcov žiakov škôl a školských zariadení v územnej pôsobnosti, podnety podľa § 8 - ŠŠI.

Štátna školská inšpekcia bude vykonávať činnosti štátneho dozoru nad kvalitou výchovno-vzdelávacieho procesu obdobne ako doteraz.
	Metodicko pedagogické centrá budú orgánmi štátnej správy na vykonávanie metodického riadenia.

8. Ministerstvo zdravotníctva Slovenskej republiky
Strategickým cieľom ministerstva zdravotníctva je v čo najväčšej miere znížiť výkon a zasahovanie ústrednej a miestnej štátnej správy do chodu zdravotníctva. Z tohto dôvodu ministerstvo predpokladá postupný ústup z pozície poskytovateľa zdravotnej starostlivosti.

	V oblasti usporiadania pôsobnosti krajských úradov po ich reorganizácii a okresných úradov po ich zrušení ministerstvo zdravotníctva prenesie veľkú časť svojich pôsobností a pôsobností okresných a krajských štátnych lekárov, štátnych farmaceutov a štátnych hygienikov do pôsobnosti 

Úradu  pre dohľad nad zdravotnou starostlivosťou a
Úradu  pre verejné zdravotníctvo.

Úrad pre dohľad nad zdravotnou starostlivosťou bude vykonávať dohľad nad zdravotným poistením, poskytovaním zdravotnej starostlivosti a platením zdravotného poistenia. Bude zabezpečovať výkon súčasných pôsobností krajských úradov a okresných úradov na úsekoch okresného a krajského štátneho  lekára a štátneho farmaceuta, a to 
-	kontrolnú činnosť,  vrátane kontroly úrovne poskytovaných služieb v  zriadených organizáciách a v ďalších právnických osobách a fyzických  osobách  a
-	vykonávanie dozoru a dohľadu.

Úrad pre dohľad nad zdravotnou starostlivosťou bude zriadený ako špeciálna organizácia  podľa osobitného právneho predpisu, bude financovaný z príspevkov zdravotných poisťovní a svoju sieť v území si bude vytvárať podľa vlastných potrieb.

Úrad pre verejné zdravotníctvo bude zriadený ako rozpočtová organizácia, príp. príspevková organizácia podľa osobitného právneho predpisu. V jeho pôsobnosti bude terajšia pôsobnosť štátnych zdravotných ústavov, úradu hlavného hygienika a krajských úradov a okresných úradov na úseku  štátneho hygienika. Bude financovaný čiastočne zo štátneho rozpočtu (v rámci kompetencií v oblasti hygieny, epidemiológie a mikrobiológie) a čiastočne z iných zdrojov, ako sú granty, EÚ a pod. (pre úlohy spojené s verejným zdravotníctvom).

Úrad pre verejné zdravotníctvo  bude mať vybudovanú vlastnú sieť pobočiek v pravdepodobnom počte  38. 

         Na samosprávne kraje budú prenesené tieto pôsobnosti:
1.	vlastnícke práva k lôžkovým a iným poskytovateľom zdravotnej starostlivosti (napr. polikliniky),
2.	spracovávanie koncepcií pre oblasť zdravotníctva,
3.	vedenie evidencie a informačného systému.

Doterajšie pracovné miesta krajských úradov a okresných úradov na úsekoch krajského a okresného štátneho lekára, farmaceuta a hygienika  budú prevedené na príslušný samosprávny kraj a na  Úrad pre dohľad nad zdravotnou starostlivosťou a na Úrad pre verejné zdravotníctvo, ktoré sa navrhujú zriadiť.

9.Ministerstvo obrany Slovenskej republiky
	Ministerstvo obrany SR navrhuje po reorganizácii krajských úradov a  zrušení okresných úradov zveriť  ich pôsobnosť na úseku bezpečnosti štátu do kompetencie tých orgánov štátnej správy, v ktorých bude komplexne  vykonávaná pôsobnosť  na úseku bezpečnosti štátu a krízového riadenia, t.j. aj civilnej ochrany obyvateľstva a integrovaného záchranného systému štátnej správy.

	Odvetvová pôsobnosť Ministerstva obrany SR sa ponecháva v pôsobnosti krajských úradov a v prvom stupni obvodných úradov, ktoré budú môcť zriaďovať stále a dočasné pracoviská.

	Výkon štátnej správy na úseku obrany je v rezorte Ministerstva obrany SR v súčasnej dobe realizovaný 79 územnými vojenskými správami na prvom stupni a 3 vyššími vojenskými správami na druhom stupni. Po vykonaní reformy vojenských správ v roku 2003 bude zriadená s   celoštátnou pôsobnosťou vyššia vojenská správa a 79 územných vojenských správ budú reorganizované na 8 územných vojenských správ.
	
10. Ministerstvo hospodárstva Slovenskej republiky
       Ministerstvo hospodárstva SR odporúča plnenie úloh hospodárskej mobilizácie zabezpečiť takto:

1. Plnenie úloh hospodárskej mobilizácie zabezpečiť v pôsobnosti krajského úradu a zaradiť ich do bezpečnostného úseku.
2.  Do pôsobnosti krajského úradu presunúť úlohy terajšieho  okresného úradu, a to 
     a) vydávanie písomných príkazov fyzickej osobe na vykonanie pracovnej povinnosti,
     b) vydávanie písomného príkazu právnickej  osobe a fyzickej osobe na vecné plnenie,
     c) rozhodovanie o povinnosti obce zriadiť výdajňu odberných oprávnení.
3. Do pôsobnosti obvodného úradu presunúť pôsobnosti terajších okresných úradov podľa § 15 písm. a), b), c), e), g) zákona č. 414/2002 Z.  z. o hospodárskej mobilizácii. 

11. Úrad vlády Slovenskej republiky
	Úrad vlády SR v návrhu koncepcie usporiadania kontroly miestnej štátnej správy uvádza, že nebude odvetvovo riadiť výkon štátnej správy na úseku kontroly a na výkon svojej kontrolnej pôsobnosti zriadi 8 expozitúr  v krajských mestách a jeho kontrolná činnosť bude zameraná najmä na  kontrolu dodržiavania právnych predpisov – zákonnosti, plnenia úloh súvisiacich s výkonom štátnej správy, vrátane preneseného výkonu štátnej správy územnou  samosprávou, úloh z uznesení vlády, ochrany finančných záujmov EÚ, efektívnosti štátnej správy, úrovne  vybavovania a prešetrovania petícií a sťažností

Ministerstvá a ostatné ústredné orgány štátnej správy budú podľa osobitných právnych predpisov  odvetvovo riadiť a kontrolovať  výkon  štátnej správy vo svojej odvetvovej pôsobnosti. Ich povinnosťou je zo zákona vytvoriť funkčný systém vnútornej kontroly, vrátane finančnej vnútornej kontroly v rámci príslušnej rozpočtovej kapitoly a na kontrolu nakladania s finančnými prostriedkami zo štrukturálnych fondov EÚ. Systém vnútornej kontroly bude zahŕňať aj kontrolu úloh preneseného výkonu štátnej správy územnou samosprávou.

Súčasný počet 160 zamestnancov krajských úradov  na úseku kontroly by bol delimitovaný nasledovne:
-	64 kontrolórov na zabezpečenie úloh Úradu vlády SR,
-	56 kontrolórov na výkon finančnej kontroly,
-	ostatní na plnenie kontrolných  úloh krajského úradu.
	
12. Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky
Ministerstvo vnútra SR v súlade s koncepciou decentralizácie a modernizácie verejnej správy navrhuje v novej organizácii miestnej štátnej správy a po uvedenom  vyčlenení jednotlivých úsekov štátnej správy do pôsobnosti orgánov špecializovanej miestnej štátnej správy usporiadať zostávajúce úseky štátnej správy a výkon koordinačných pôsobností takto:

I. Výkon štátnej správy  na úsekoch 
1.	bezpečnosti štátu vo veciach
           a) obrany,
           b) hospodárskej mobilizácie,
           c)  bezpečnosti osôb a majetku, 
           d)  úloh  bezpečnostnej rady   kraja a bezpečnostnej rady na nižšej územnej úrovni,  

     2.   civilnej ochrany obyvateľstva, v tom  vo veciach 
a) ochrany obyvateľstva,
b) krízového štábu kraja a krízového štábu na nižšej územnej úrovni,
c)	núdzového zásobovania,
d)	vedenia geografického informačného systému – REGIS/CIPREGIS,
e)	integrovaného záchranného systému (len na krajskej úrovni),
  3.  všeobecnej vnútornej správy vo veciach,
a) matrík,
b) štátneho občianstva,
c) štátnych symbolov,
d) priestupkov voči verejnému poriadku,  občianskemu spolunažívaniu a majetku,
e) územného a správneho usporiadania,
f) registrácií (len na krajskej úrovni)
-  neziskových organizácií poskytujúcich všeobecne prospešné služby,
-  neinvestičných fondov,
-  záujmových združení právnických osôb,
-  združení obcí,
vedenia evidencií zmlúv (len na krajskej úrovni, napr. zmlúv VÚC a obcí o uzatvorených dohodách a o členstve v medzinárodných združeniach),
verejných zbierok,
sčítania obyvateľov, domov a bytov,
j)  organizačného zabezpečenia volieb
      - prezidenta,
      - do Národnej rady SR,

      - do orgánov územnej samosprávy,
           k)  organizačného zabezpečenia referenda, 
       4. osobných evidencií a dokladov (od 1. júla. 2004),
       5.  živnostenského podnikania,
       6. informačného systému.
II. Výkon  pôsobnosti vo veciach 
1. koordinácie orgánov špecializovanej miestnej štátnej správy a iných štátnych orgánov plnení spoločných úloh štátu,
2. koordinácie činnosti orgánov špecializovanej miestnej štátnej správy, iných štátnych orgánov a  územnej samosprávy počas ohrozenia života alebo zdravia občanov alebo majetku v dôsledku nebezpečenstva vzniku mimoriadnej udalosti alebo po vzniku mimoriadnej udalosti,
3. koordinácie plnenia úloh na úseku integrovaného záchranného systému,
4. kontroly dodržiavania zákonnosti územnej samosprávy pri výkone preneseného výkonu štátnej správy,
5. koordinácie orgánov špecializovanej miestnej štátnej správy vo veciach budovania a využívania informačného systému, vrátane štatistických zisťovaní,
6.  medzinárodnej spolupráce.
patrí do pôsobnosti krajských úradov, ako druhostupňových orgánov miestnej štátnej   správy.

Na zabezpečenie prvostupňového výkonu  štátnej správy na  úsekoch uvedených v bode I. a na výkon pôsobností uvedených v bode II. (okrem pôsobností, ktoré patria len do pôsobnosti krajskému úradu) sa navrhujú zriadiť
obvodné úrady.
 
	Z dôvodu verejného záujmu, najmä na priblíženie štátnej správy občanom bude môcť krajský úrad naďalej zriaďovať stále alebo dočasné pracoviská obvodných úradov.

Uvedeným riešením sa utvárajú podmienky na dvojstupňový výkon štátnej správy podľa správneho poriadku. Sídla a územné obvody  krajských úradov  sú zhodné  so  sídlami miest, podľa ktorých sú  pomenované  kraje  a s územnými obvodmi   krajov. Z dôvodov nadmernej hustoty siete súčasných 79 okresných úradov a značných rozdielov vo veľkosti medzi územnými obvodmi ich pôsobnosti sa  navrhuje, aby obvodné úrady  boli  zriadené v sídlach 44 obcí s územnými  obvodmi ich pôsobnosti, ktoré sú uvedené v prílohe č. 2. Detašované pracoviská sa navrhujú zriadiť v počte 77.
Obvodné úrady sa navrhujú zriadiť zákonom, ktorým sa zmení zákon č. 222/1996 Z. z. o organizácii miestnej štátnej správy a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov a ktorým sa zrušia okresné úrady. Týmto zákonom by sa zmenilo aj postavenie  a pôsobnosť krajských úradov, ktoré zostanú štátnymi rozpočtovými organizáciami a budú  finančnými vzťahmi zapojené na rozpočet Ministerstva vnútra SR.
Obvodné úrady  sa navrhujú zriadiť ako
1.	prvostupňové orgány štátnej správy na určených úsekoch štátnej správy, ktoré budú konať  v administratívnoprávnych veciach samostatne v rámci územných obvodov ich pôsobnosti,
2.	druhostupňové orgány štátnej správy vo veciach, v ktorých v správnom konaní v prvom stupni konajú  v  prenesenom výkone štátnej správy obce, 
3.	orgány bez právnej subjektivity,
4.	orgány, ktoré v záujme priblíženia výkonu štátnej správy občanom alebo z iných zabezpečujú prvostupňový výkon štátnej správy aj vo svojich detašovaných pracoviskách.
Rovnako ako krajské úrady aj obvodné úrady by vydávali pre svoje územné obvody všeobecne záväzné vyhlášky.
Na čele krajského úradu je prednosta, ktorého do funkcie vymenúva vláda na návrh ministra vnútra. Prednosta krajského úradu je štatutárnym orgánom, ktorý riadi a zodpovedá za činnosť krajského úradu. Krajský úrad je služobným úradom pre zamestnancov krajského úradu a zamestnancov obvodného úradu.
Na čele obvodného úradu bude prednosta, ktorého do funkcie vymenúva  minister vnútra. Prednosta bude  riadiť činnosť obvodného úradu a zodpovedať za ňu.
Prednostovi  obvodného úradu bude patriť rozhodovanie v administratívnoprávnych veciach, pritom bude mať oprávnenie časť rozhodovacej právomoci  delegovať  na vedúcich odborov.
Obvodné úrady a ich detašované pracoviská  budú  umiestnené v budovách terajších okresných úradov. Na základe dohody s príslušnými ústrednými orgánmi štátnej správy  tieto budovy slúžiť aj na umiestnenie iných orgánov špecializovanej miestnej štátnej správy. 
Krajský úrad  bude 
-   vykonávať hospodársku správu týchto budov,
-   poskytovať ostatným špecializovaným orgánom miestnej štátnej správy  niektoré obslužné činnosti (napr. služby telefónnej ústredne, súvisiace s údržbou a prevádzkou budov),
- spolupracovať pri využívaní a rozvoji informačných a komunikačných technologických zariadení, ktorými v súčasnosti disponujú krajské úrady a okresné úrady a ktorých  dezintegrácia by bola finančne vysoko náročná. 
V súvislosti so  zrušením okresných úradov a reorganizáciou krajských úradov  bude prechod práv a povinnosti vyplývajúci zo štátnozamestnaneckých vzťahov a z pracovnoprávnych vzťahov zamestnancov vo verejnej službe, majetkových a iných vzťahov riešiť v zákonoch upravujúcich pôsobnosť orgánov všeobecnej a špecializovanej miestnej štátnej správy. 
 
IV. 3. Zásady finančného, personálneho a priestorového zabezpečenia orgánov špecializovanej miestnej štátnej správy 
  
         3. a)  Zásady finančného zabezpečenia miestnej štátnej správy
	         Novo vzniknuté orgány špecializovanej miestnej štátnej správy budú financované zo štátneho rozpočtu. Predložené návrhy príslušných rezortov predpokladajú zrušenie rozpočtových kapitol krajských úradov a financovanie špecializovanej miestnej štátnej správy sa predpokladá zapojením na rozpočet príslušných rozpočtových kapitol.

           Orgány špecializovanej miestnej štátnej správy by mali mať postavenie právnických osôb ako rozpočtové organizácie štátu. Postavenie právnických osôb by mali mať v zásade len  orgány špecializovanej miestnej štátnej správy na úrovni kraja, resp. regiónu, prípadne ten orgán štátnej správy, ktorý bude mať postavenie druhostupňového orgánu a bude pre celé územie Slovenskej republiky len jeden. Orgány špecializovanej miestnej štátnej správy, ktoré budú mať postavenie právnických osôb navrhujú príslušné ministerstvá zriadiť v zásade v sídlach súčasných krajov a ich územná pôsobnosť by mala byť zhodná s územným obvodom kraja. Odchylné úpravy v počte štátnych orgánov ako právnických osôb na regionálnej, krajskej úrovni navrhujú niektoré ministerstvá z dôvodu rozsahu špecifických potrieb zabezpečenia služieb občanom. Tieto štátne orgány budú nositeľmi práv a povinností vyplývajúcich z finančných, majetkových a iných vzťahov, ktoré vzniknú v rámci ich činnosti, ako aj činnosti prvostupňových orgánov štátnej správy, ktoré budú pôsobiť v územných obvodoch kraja. Budú vstupovať do záväzkových vzťahov, pracovnoprávnych vzťahov a budú mať i postavenie služobného úradu a správcu zvereného majetku štátu. Funkciu zriaďovateľa vo vzťahu k týmto orgánom bude plniť príslušné odvetvové ministerstvo. Ostatné štátne orgány na okresnej úrovni nebudú mať postavenie právnických osôb a budú mať len administratívnoprávnu subjektivitu a ich financovanie bude zabezpečované v rámci rozpočtov orgánov špecializovanej miestnej štátnej správy určených príslušným odvetvovým ministerstvom.

	Zabezpečenie činnosti orgánov špecializovanej miestnej štátnej správy sa navrhuje v rozsahu  súčasných rozpočtov kapitol krajských úradov, a to pomernou časťou rozpočtu k počtu zamestnancov za jednotlivé úseky činnosti, ktoré budú predmetom ďalšej decentralizácie na obce a vyššie územné celky a presunu do orgánov špecializovanej miestnej štátnej správy. Tento postup sa navrhuje pri bežných výdavkoch v kategórii tovary a ďalšie služby, pričom pri ich prerozdelení bude  nevyhnutné brať zreteľ na niektoré špecifiká, ktoré budú vyplývať najmä z riešenia užívacích vzťahov k budovám slúžiacim na umiestnenie novozriadených orgánov špecializovanej miestnej štátnej správy. Prerozdelenie finančných prostriedkov v kategórii mzdy, platy, služobné príjmy a ostatné osobné vyrovnania sa navrhuje podľa priznaných platových náležitostí  zamestnancov na jednotlivých úsekoch činnosti, ktorých práva a povinnosti z pracovnoprávnych vzťahov a štátnozamestnaneckých vzťahov prejdú na nové orgány špecializovanej miestnej štátnej správy. V oblasti kapitálových výdavkov, vzhľadom na špecifičnosť ich vynakladania bude potrebná spolupráca s ministerstvom financií ohľadne určenia údajov z registra investícií, ako aj ostatných vynakladaných kapitálových výdavkov. 

Na základe analýzy súčasného priestorového zabezpečenia a na základe predložených návrhov od príslušných ústredných orgánov bude možné namodelovať priestorové zabezpečenie jednotlivých úradov špecializovanej miestnej štátnej správy s určením potrebnej výšky finančných prostriedkov na prevádzkové výdavky. Predpokladá sa, že vzhľadom na súčasné priestorové zabezpečenie krajských úradov a okresných úradov dôjde k prebytočnosti hnuteľného a nehnuteľného majetku v správe štátu.

V súvislosti s finančným zabezpečením usporiadania špecializovanej miestnej štátnej správy je potrebné vykonať analýzu súčasného informačného systému na krajských úradoch a okresných úradoch a následne určiť výšku výdavkov potrebnú na zabezpečenie informačných sietí a prepojenie údajovej základne jednotlivých úradov špecializovanej miestnej štátnej správy. Ďalej je nutné kvantifikovať výšku výdavkov potrebnú na prepojenie databázy na úseku osobných evidencií a dokladov s databázou registra obyvateľov.
	
Objem finančných prostriedkov na zabezpečenie činnosti špecializovanej miestnej štátnej správy sa navrhuje zabezpečiť v štátnom rozpočte na rok 2004 v príslušnej rozpočtovej kapitole podľa návrhov odvetvových ústredných orgánov. Z uvedeného dôvodu je nevyhnutné už pri príprave návrhu štátneho rozpočtu na rok 2004 brať zreteľ na túto skutočnosť.  

Finančné zabezpečenie novej organizácie miestnej štátnej správy sa predpokladá v rozsahu výdavkov rozpočtovaných v kapitolách krajských úradov na rok 2003. Na zabezpečenie ich činnosti od 1. januára 2004 bude potrebné ešte v roku 2003 vynaložiť finančné prostriedky súvisiace s ich zriadením, a to najmä výdavky na označenie úradov, pečiatky, obstaranie nových tlačív a dokladov, sťahovanie, odstupné, náhrady výdavkov spojených s preložením zamestnancov, zabezpečením informačných technológií, ich rozsieťovaním a pod. Vzhľadom na uvedené možno v roku 2004 predpokladať v súvislosti s decentralizáciou verejnej správy a vytvorením špecializovanej miestnej štátnej správy len minimálnu úsporu. Výšku výdavkov príslušné kapitoly budú kvantifikovať v zákonoch upravujúcich pôsobnosť orgánov špecializovanej miestnej štátnej správy.

3. b) Zásady  personálneho budovania
	      Personálne budovanie orgánov špecializovanej miestnej štátnej správy bude vychádzať zo súčasného počtu funkčných miest, na ktorých sú vykonávané odborné činnosti podľa predložených návrhov rezortov. Úmerne k počtu odborných zamestnancov budú orgány špecializovanej miestnej štátnej správy doplnené tzv. prierezovými zamestnancami, ktorí vykonávajú činnosti na úseku personalistiky, rozpočtu, účtovníctva, vnútornej prevádzky, informatiky a pod..

Počet prierezových zamestnancov pripadajúcich  na počet odborných zamestnancov, ktorí prejdú do špecializovanej miestnej štátnej správy bude určený koeficientom k pomeru počtu prierezových zamestnancov a počtu odborných zamestnancov krajských úradov a okresných úradov, ktorý sa vynásobí počtom odborných zamestnancov vykonávajúcich prechádzajúcu pôsobnosť.

Výkon úloh v orgánoch špecializovanej miestnej štátnej správy bude odborne zabezpečený najmä súčasnými štátnymi zamestnancami, ktorých práva a povinnosti zo štátnozamestnaneckých vzťahov  zo zákona prejdú na špecializovanú miestnu štátnu správu postupom podľa § 122 zákona č. 312/2001 Z. z. o štátnej službe a zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. Vzhľadom na rozdielnu úpravu počtov orgánov špecializovanej miestnej štátnej správy, ktoré budú mať postavenie služobných úradov je nevyhnutné, aby príslušné odvetvové ústredné orgány v zákonoch o organizácii špecializovanej miestnej štátnej správy výslovne  upravili prechod práv a povinností zo štátnozamestnaneckých vzťahov tak, aby z úpravy bolo zrejmé, z ktorého služobného úradu na ktorý služobný úrad  práva a povinnosti zo štátnozamestnaneckého pomeru zamestnancov súčasných okresných úradov a krajských úradov na jednotlivých úsekoch štátnej správy prechádzajú. Služobné úrady, na ktoré prejdú práva a povinnosti zo štátnozamestnaneckých vzťahov budú povinné vysporiadať aj  štátnozamestnanecké vzťahy tých zamestnancov, ktorí sa v dôsledku novej štruktúry orgánov špecializovanej miestnej štátnej správy v jednotlivých odvetviach stanú pre služobný úrad nadbytočnými, a to podľa § 163 zákona o štátnej službe, na základe zníženia počtu štátnozamestnaneckých miest v systemizácii. Úpravy v systemizácii môže vláda vykonať len podľa zákona o štátnom rozpočte. V súčasnom období krajské úrady a okresné úrady už pripravujú podklady na vypracovanie systemizácie na rok 2004, pričom rozsah zmien v systemizácii na rok 2004 bude známy až na základe kvantifikácie uvedenej v dôvodových správach k jednotlivým návrhom zákonov upravujúcich organizáciu špecializovanej miestnej štátnej správy. Z uvedeného dôvodu bude potrebné, aby Úrad pre štátnu službu pred predložením návrhu systemizácie na rok 2004 ministerstvu financií a vláde, upravil návrh systemizácie na rok 2004 na základe návrhu, ktorý mu predloží ministerstvo vnútra po dohode s príslušnými odvetvovými ministerstvami. 

Pracovnoprávne vzťahy zamestnancov vo verejnej službe sa navrhuje riešiť obdobne. Práva a povinnosti z pracovnoprávnych vzťahov zamestnancov vo verejnej službe, ktorí zabezpečujú činnosti na odvetvovom úseku štátnej správy prejdú na odvetvovú miestnu štátnu správu zo zákona. Na špecializovanú miestnu štátnu správu prejdú aj zamestnanci vo verejnej službe, ktorí vykonávajú tzv. obslužné činnosti viažuce sa k budovám, ktoré prejdú zo zákona na špecializovanú miestnu štátnu správu.  Prechod práv a povinností štátnych zamestnancov a zamestnancov  vo verejnej službe na úseku tzv. prierezových činností na orgány špecializovanej miestnej štátnej správy sa bude riešiť v nadväznosti na prerozdelenie funkčných miest, na ktorých vykonávajú títo zamestnanci činnosť s prihliadnutím na plnenie kvalifikačných predpokladov, na základe návrhu ministerstva vnútra vypracovaného v spolupráci s príslušnými odvetvovými ministerstvami. Návrh na prerozdelenie uvedených zamestnancov predloží ministerstvo vnútra za štátnych zamestnancov Úradu pre štátnu službu a za verejných zamestnancov  ministerstvu financií tak, aby tieto návrhy mohli byť premietnuté v systemizácii a v určenom počte zamestnancov vo verejnej službe na rok 2004.

          Novým usporiadaním miestnej štátnej správy sa zníži počet zamestnancov tak vo verejnej službe, ako aj v štátnej službe. Predovšetkým je to úspora z titulu racionalizácie činnosti štátnej správy  v jej novom usporiadaní, zníženia počtu služobných úradov a v nadväznosti na to aj osobných úradov.
 
Služobnými úradmi budú orgány špecializovanej miestnej štátnej správy, ktoré budú mať právnu subjektivitu. Za ich činnosť bude zodpovedať vedúci vymenovaný ministrom. Vedúci orgánu špecializovanej miestnej štátnej správy bude odbornou funkciou a bude plniť aj úlohy vedúceho služobného úradu.  Vzhľadom na to, že vedúci orgánu špecializovanej miestnej štátnej správy bude odbornou funkciou, jeho vymenovanie by sa malo vykonať na základe výberového konania. Nadriadeným služobným úradom pre orgán špecializovanej miestnej štátnej správy bude príslušné odvetvové ministerstvo, ktoré bude vo vzťahu k vedúcim plniť aj úlohy osobného úradu. Osobitne bude upravené postavenie prednostu krajského úradu, ktorý bude predstaveným v politickej funkcii a ktorého do funkcie bude menovať vláda.

3. c) Zásady  priestorového zabezpečenia 

         Na umiestnenie celej sústavy špecializovanej miestnej štátnej správy sa predpokladá využiť súčasné priestorové zdroje krajských úradov a okresných úradov. Vytvorením novej sústavy orgánov  špecializovanej miestnej  štátnej správy však môže dôjsť k zvýšeným požiadavkám na ich umiestnenie z dôvodu koncentrácie týchto orgánov v niektorých sídlach súčasných okresných úradov. Naopak, v niektorých súčasných sídlach okresných úradov nebude mať špecializovaná štátna správa svoje sídlo. V týchto prípadoch zostanú tieto budovy nevyužité. 
V záujme zabezpečenia efektívneho využitia súčasných priestorových kapacít okresných úradov a krajských úradov bude nevyhnutné prerozdelenie priestorov a budov tak, aby sa z tohto dôvodu nezvýšili výdavky štátneho rozpočtu, a aby činnosť špecializovanej miestnej štátnej správy bola funkčná odo dňa zriadenia, t.j.  od 1. januára 2004. 
V prvom období najvhodnejším riešením bude ponechať budovy v správe špecializovanej miestnej štátnej správy ministerstva vnútra, ktorá bude povinná dať priestory do výpožičky iným orgánom špecializovanej miestnej štátnej správy, a to v rozsahu, v akom boli priestory v budove užívané príslušným úsekom  štátnej správy ku dňu ich zriadenia. V prípade, že v správe špecializovanej miestnej štátnej správy ministerstva vnútra bude vhodná budova na umiestnenie inej špecializovanej miestnej štátnej správy, bude správa tejto budovy prevedená v prospech nej. Je vhodné, aby celý proces dislokácie orgánov miestnej štátnej správy v ich novej štruktúre vykonala Dislokačná komisia, ktorá je poradným orgánom Rady vlády pre verejnú správu a ktorej členmi sú zástupcovia všetkých ministerstiev a ostatných ústredných orgánov štátnej správy. Podrobné princípy a zásady prerozdelenia priestorov  stanoví Dislokačná komisia a návrh na prerozdelenie bude predložený na schválenie vláde. V nadväznosti na prerozdelenie budov sa v právnej úprave o zrušení okresných úradov bude riešiť prechod práv a povinností  z pracovnoprávnych vzťahov zamestnancov, ktorí vykonávajú správu a údržbu budov a spôsob delimitácie finančných prostriedkov na uvedených zamestnancov a výdavkov na správu a údržbu budov.      

	IV.4. Legislatívne zabezpečenie novej organizácie miestnej štátnej správy 

                        Návrh na zriadenie orgánov špecializovanej miestnej štátnej správy vyžaduje novelizovať tieto všeobecne záväzné právne predpisy:

Všeobecne
1.zákon  SNR  č. 369/1990 Zb.  o obecnom zriadení v znení neskorších predpisov,
2. zákon NR SR č. 221/1996 Z. z. o územnom a správnom usporiadaní Slovenskej republiky,
3. zákon NR SR č. 222/1996 Z. z.  o organizácii miestnej štátnej správy a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov,
4. zákon č. 302/2001 Z. z.  o samospráve vyšších územných celkov  (zákon o samosprávnych krajoch),
5. zákon č. 416/2001 Z. z. o prechode niektorých pôsobností z orgánov štátnej správy na obce a na vyššie územné celky.

1. V pôsobnosti Ministerstva vnútra Slovenskej republiky
     a) na úseku osobných evidencií a dokladov
1. zákon č. 441/2001 Z. z.  o presune niektorých pôsobností z Policajného zboru na okresné úrady a na krajské úrady v znení neskorších predpisov,
2.  zákon č. 162/1993 Z. z.   o občianskych preukazoch v znení neskorších predpisov,
3. zákon č. 381/1997 Z. z.   o cestovných dokladoch v znení neskorších predpisov,
4. zákon č. 154/1994 Zb. o matrikách v znení neskorších predpisov,
5. zákon č. 315/1996 Z. z. o premávke na pozemných komunikáciách v znení neskorších predpisov,
6. zákon č. 253/1998 Z. z. o hlásení pobytu občanov SR a registri obyvateľov SR v znení neskorších predpisov,

7. zákon č. 48/2002 Z.  z.   o pobyte cudzincov a o zmene a doplnení niektorých zákonov,
8. zákon č. 480/2002 Z.  z.  o azyle a o zmene a doplnení niektorých zákonov,

b)  na úseku volieb a referenda
9. zákon SNR č. 80/1990 Zb. o voľbách do Slovenskej národnej rady v znení neskorších predpisov,
10. zákon SNR č. 346/1990 Zb. o voľbách do orgánov samosprávy obcí v znení neskorších predpisov,
11. zákon č. 303/2001 Z. z.  o voľbách do orgánov samosprávnych krajov a o doplnení Občianskeho súdneho poriadku,
12. zákon č. 46/1999 Z. z.   o spôsobe voľby prezidenta Slovenskej republiky, o ľudovom hlasovaní o jeho odvolaní a o doplnení ďalších zákonov,
13. zákon NR SR č. 564/1992 Zb. o spôsobe vykonania referenda v znení neskorších predpisov,

c) na úseku štátneho občianstva a matrík
14. zákon NR SR č. 154/1994 Z.  z.  o matrikách v znení neskorších predpisov,
15. zákon NR SR č. 300/1993 Z.  z.  o mene a priezvisku,
16. zákon č. 599/2001 Z. z. o osvedčovaní listín a podpisov na listinách,

d) na úseku priestupkovom
17. zákon SNR č. 372/1990 Zb.  o priestupkoch v znení neskorších predpisov,

e) na úseku vnútorných vecí
18. zákon SNR č. 63/1973 Zb. o verejných zbierkach a lotériách a iných podobných hrách v znení neskorších predpisov,
19.  zákon NR SR č. 63/1993 Z.  z.   o štátnych symboloch SR a ich používaní v znení neskorších predpisov,
20. zákon NR SR č. 213/1997 Z.   z.  o neziskových organizáciách poskytujúcich všeobecne prospešné služby v znení zákona č. 35/2002 Z.   z.
21. zákon  NR SR č. 147/1997 Z. z. o neinvestičných fondoch
22. Občiansky zákonník (§ 27 písm. f – j) týkajúci sa časti záujmových združení právnických osôb,

f)	na úseku civilnej ochrany
23. zákon NR SR č. 42/1994 Z. z. o civilnej ochrane obyvateľstva v znení neskorších predpisovzákon č. 387/2002 Z. z. o riadení štátu v krízových situáciách mimo času vojny a vojnového stavu,
24. zákon č. 227/2002 Z. z.  o bezpečnosti štátu v čase vojny, vojnového stavu, výnimočného stavu a mimoriadneho stavu,
25. zákon č. 261/2002 Z. z. o prevencii závažných priemyselných havárií a o zmene a doplnení niektorých zákonov,
26. zákon NR SR č. 222/1996 Z. z.  o organizácii miestnej štátnej správy a o zmene a doplnení niektorých zákonov,

g) na úseku živnostenského podnikania
1. zákon  SNR č.  455/1991 Zb. o živnostenskom podnikaní (živnostenský zákon) v znení neskorších predpisov,

2. V pôsobnosti Ministerstva obrany Slovenskej republiky
1. Ústavný zákon č. 227/2002 Z.  z. o bezpečnosti štátu v čase vojny, vojnového stavu, výnimočného stavu a núdzového stavu,
2. zákon č. 387/2002 Z. z. o riadení štátu v krízových situáciách mimo času vojny a vojnového stavu,
3. zákon č. 319/2002 Z. z. o obrane Slovenskej republiky,
4. zákon č. 320/2002 Z. z. o brannej povinnosti,
5. zákon č. 321/2002 Z. z.  o ozbrojených silách SR.

3. V pôsobnosti Ministerstva hospodárstva Slovenskej republiky
1. zákon č. 414/2002 Z. z. o hospodárskej mobilizácií a zmene zákona NR SR č. 274/1993 Z. z. o vymedzení pôsobnosti vo veciach ochrany spotrebiteľov v znení neskorších predpisov.

4. V pôsobnosti Správy štátnych hmotných rezerv
1. zákon č. 169/2001 Z. z. ktorým sa mení a dopĺňa zákon NR SR č. 82/1994 Z. z. o štátnych hmotných rezervách.

5. V pôsobnosti Ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky
     a) na úseku sociálnych vecí
1. zákon č.  195/1998 Z. z. o sociálnej pomoci v znení neskorších predpisov,
2. zákon č.281/2002 Z. z. o prídavku na dieťa a o príspevku k prídavku na dieťa,
3. zákon č. 280/2002 Z. z. o rodičovskom príspevku,
4. zákon č. 300/1999 Z. z. o príspevku na bývanie,
5. zákon č. 238/1998 Z. z. o príspevku na pohreb,
6. zákon č. 265/1998 Z. z. o pestúnskej starostlivosti a o príspevkoch pestúnskej starostlivosti,
7. zákon č. 235/1998 Z. z. o príspevku pri narodení dieťaťa, o príspevku rodičom ...
8. zákon NR SR č. 387/1996 Z. z.  o zamestnanosti v znení neskorších predpisov.

6.  V pôsobnosti Ministerstva životného prostredia Slovenskej republiky
a) všeobecne
1. návrh zákona o štátnej správe starostlivosti o životné prostredie a o zmene a doplnení niektorých zákonov, 
2. zákon č. 50/1976 Zb. o územnom plánovaní a stavebnom poriadku (stavebný zákon) v znení neskorších predpisov a o zmene a doplnení niektorých zákonov,
3. zákon č. 575/2001 Z. z. o organizácii činnosti vlády a organizácii ústrednej štátnej správy v znení neskorších predpisov,

b) na úseku štátnej správy ochrany ovzdušia
4. zákon č. 478/2002 Z. z. o ochrane ovzdušia, ktorým sa dopĺňa zákon č. 401/1998 Z.z. o poplatkoch za znečisťovanie ovzdušia v znení neskorších predpisov (zákon o ovzduší),
5. zákon č. 401/1998 Z. z. o poplatkoch za znečisťovanie ovzdušia v znení zákona č. 161/2001 Z. z., zákona č. 553/2001 Z. z. a zákona č. 478/2002 Z. z.,
6. zákon č. 76/1998 Z. z. o ochrane ozónovej vrstvy Zeme a o doplnení zákona č. 455/1991 Zb. o živnostenskom podnikaní (živnostenský zákon) v znení neskorších predpisov, v znení zákona č. 408/2000 Z. z.,

c) na úseku štátnej vodnej správy
7. zákon č. 184/2002 Z. z. o vodách a o zmene a doplnení niektorých zákonov (vodný zákon)

d) na úseku štátnej správy prevencie závažných priemyselných havárií
8. zákon č. 261/2002 Z. z. o prevencii závažných priemyselných havárií a o zmene a doplnení niektorých zákonov,

e) na úseku štátnej správy odpadového hospodárstva
9. zákon č. 223/2001 Z. z. o odpadoch a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení zákona č. 553/2001 Z. z., zákona č. 96/2002 Z. z., zákona č. 261/2002 Z. z., zákona č. 393/2002 Z. z. a zákona č. 529/2002 Z. z.,
10. zákon č. 529/2002 Z. z. o obaloch a o zmene a doplnení niektorých zákonov,
11. zákon č. 327/1996 Z. z. o poplatkoch za uloženie odpadov.

f) na úseku štátnej správy ochrany prírody a krajiny
12. zákon č. 543/2002 Z. z. o ochrane prírody a krajiny,
13. zákon č. 237/2002 Z. z. o obchode s ohrozenými druhmi voľne žijúcich živočíchov a voľne rastúcich rastlín a o zmene a doplnení niektorých zákonov.

7. V pôsobnosti Ministerstva školstva Slovenskej republiky
1. zákon o štátnej správe v školstve a školskej samospráve 
2. zákona č. 29/1984 Zb. o sústave základných a stredných škôl (školský zákon) v znení neskorších predpisov,
3. zákon NR SR č. 279/1993 Z. z.  o školských zariadeniach v znení neskorších predpisov,
4. zákon NR SR č. 506/2001 Z. z.  o financovaní základných škôl, stredných škôl a školských zariadení.

8. V pôsobnosti Ministerstva pôdohospodárstva Slovenskej republiky
      a) na úseku lesného hospodárstva, poľovníctva a rybárstva
1. zákon č. 61/1977 Zb. o lesoch v znení neskorších predpisov
2. zákon č. 100/1977 Zb. o hospodárení v lesoch a štátnej správe lesného hospodárstva v znení neskorších predpisov
3. zákon č. 23/1962 Z. z.  o poľovníctve v znení neskorších predpisov 

b) na úseku poľnohospodárstva
4. zákon  SNR č. 307/1992 Zb. o ochrane poľnohospodárskeho pôdneho fondu,

g)	na úseku pozemkovom
5. zákon SNR č. 330/1991 Zb. o pozemkových úpravách, usporiadaní pozemkového vlastníctva, pozemkových úradoch, pozemkovom fonde a o pozemkových spoločenstvách,

h)	na úseku vodného hospodárstva a rybárstva 
6. zákon č. 442/2002 Z. z. o verejných vodovodoch a verejných kanalizáciách a o zmene a doplnení zákona č. 276/2001 Z. z. o regulácii v sieťových odvetviach,
7.  zákon č. 139/2002 Z. z.  o rybárstve.

 9. V pôsobnosti Ministerstva výstavby a regionálneho rozvoja Slovenskej republiky

1. zákon č. 182/1993 Z. z.  o vlastníctve bytov a nebytových priestorov,

10. V pôsobnosti Ministerstva financií Slovenskej republiky
1. zákon č. 278/1993 Z. z. o správe majetku štátu v znení neskorších predpisov,
2. zákon č. 319/1991 Zb. o zmiernení niektorých majetkových krívd a iných krívd a o pôsobnosti orgánov štátnej správy v oblasti mimosúdnych rehabilitácií,
3. zákon č. 381/2001 Z. z. o povinnom zmluvnom poistení zodpovednosti za škodu spôsobenú prevádzkou motorového vozidla o zmene a doplnení niektorých zákonov,
4. zákon č. 18/1996 Z. z. o cenách v znení neskorších predpisov,
5.	zákon č. 182/1993 Z. z.  o vlastníctve bytov a nebytových priestorov (v nadväznosti na zmeny pôsobností navrhované Ministerstvom výstavby a regionálneho rozvoja SR).

11. V pôsobnosti Ministerstva dopravy, pôšt a telekomunikácií Slovenskej republiky
1. zákon NR SR č. 315/1996 Z. z. o premávke na pozemných komunikáciách v znení neskorších predpisov,
2. zákon č. 135/1961 Zb. o pozemných komunikáciách (cestný zákon) v znení neskorších predpisov,
3. zákon NR SR č. 168/1996 Z. z. o cestnej doprave v znení neskorších predpisov.
4. zákon č. 575/2001 Z. z. o organizácii činnosti vlády a organizácii ústrednej štátnej správy,
5. zákon č. 478/2002  Z. z.  o ochrane ovzdušia a  ktorým sa mení a dopĺňa zákon NR SR č. 401/1998 Z. z o poplatkoch za znečisťovanie ovzdušia v znení neskorších predpisov.

V. Návrh na zrušenie okresných úradov a na transformáciu krajských úradov
          V. l. Zrušenie rozpočtových kapitol krajských úradov

Nové usporiadanie miestnej štátnej správy a jej financovanie prostredníctvom rozpočtových kapitol odvetvových ministerstiev si vyžiada:

-	zrušenie rozpočtových kapitol krajských úradov k 1. januáru 2004. Na základe tejto zmeny bude potrebné novelizovať zákon č. 303/1995 Z. z. o rozpočtových pravidlách. Okrem novelizácie zákona o rozpočtových pravidlách bude potrebné vykonať celý rad úloh súvisiacich s ich zrušením vo väzbe k štátnemu rozpočtu. Navrhovanú zmenu vo financovaní orgánov miestnej štátnej správy je potrebné zohľadniť už v procese prípravy návrhu rozpočtu na rok 2004 tak, aby v návrhoch  rozpočtov jednotlivých rozpočtových kapitol boli zapracované prostriedky štátneho rozpočtu súvisiace s vytvorením špecializovanej štátnej správy k 1. januáru 2004. Okrem toho bude potrebné vypracovať harmonogram úloh súvisiacich so zrušením kapitol krajských úradov, ukončením hospodárenia súčasných krajských úradov a okresných úradov ako rozpočtových organizácií a  vypracovaním štátneho záverečného účtu za rok 2003,
-	vytvoriť na rok 2003 v rozpočtovej kapitole Všeobecná pokladničná správa rezervu na zabezpečenie činnosti špecializovanej miestnej štátnej správy k 1. januáru 2004, 
-	zabezpečiť v návrhu štátneho rozpočtu na rok 2004 finančné prostriedky na úhradu záväzkov kapitol krajských úradov vo výške 113 233 tis. Sk za prechádzajúce pôsobnosti z orgánov štátnej správy na obce a vyššie územné celky, ktoré prešli na krajské úrady na základe § 55d ods. 6 zákona č. 303/1995 Z. z., ako aj na úhradu záväzkov,  ktoré vznikli v dôsledku nedostatočného rozpočtového krytia činnosti krajských úradov a okresných úradov v kategórii tovary a ďalšie služby. Tieto záväzky len k termínu  31. 12. 2002 predstavujú sumu 24 642 tis. Sk.

                 V.2.Určenie právneho nástupcu a vecné a finančné vymedzenie majetku, vrátane súvisiacich práv a záväzkov, ktoré prechádzajú na nové orgány miestnej štátnej    správy     

 	Vytvorením špecializovanej miestnej štátnej správy sa zmenia rozpočtové vzťahy ku krajským úradom. Krajské úrady sa stanú rozpočtovými organizáciami a okresné úrady budú zrušené nielen ako štátne orgány, ale aj ako rozpočtové organizácie. Navrhuje sa, aby:

-	orgány špecializovanej miestnej štátnej správy v nadväznosti na odčlenenie pôsobnosti z krajských úradov a ich transformáciu a zánik okresných úradov rozdelením, sa stali právnymi nástupcami vo finančných, majetkových a iných vzťahoch v rozsahu určenom zákonmi upravujúcich  ich organizáciu a pôsobnosť v súlade so zásadami finančného zabezpečenia miestnej štátnej správy, personálneho budovania, priestorového zabezpečenia a zásadami  riešenia informačného systému, 
-	úlohy vyplývajúce z § 23 zákona č. 303/1995 Z. z o rozpočtových pravidlách vykonalo ministerstvo vnútra v spolupráci s krajskými úradmi,
-	uspokojenie záväzkov z činnosti krajských úradov a okresných úradov za prechádzajúce pôsobnosti z orgánov štátnej správy na obce a vyššie územné celky sa riešilo prechodom na ministerstvo financií alebo prechodom do rozpočtovej kapitoly príslušného ministerstva, v ktorého zriaďovateľskej pôsobnosti je špecializovaná miestna štátna správa, nakoľko tieto záväzky vznikli na úsekoch činnosti v riadiacej pôsobnosti týchto ministerstiev,
-	ostatné záväzky z doterajšej činnosti krajských úradov a okresných  úradov, ktoré nebudú do dňa transformácie krajských úradov a zániku okresných úradov uspokojené prešli na ministerstvo financií alebo do rozpočtovej kapitoly ministerstva vnútra len za podmienky ich finančného krytia. Na zabezpečenie záväzkov a ich príslušenstva je potrebné zabezpečiť v štátnom rozpočte na rok 2004 zodpovedajúci objem finančných prostriedkov. V nadväznosti na rozhodnutie o zabezpečení záväzkov predmetom právnej úpravy bude úprava, ktorá určí správcu týchto záväzkov. 

Ďalším možným riešením zrušenia okresných úradov je ich zánik bez právneho nástupcu, likvidáciou. Na zabezpečenie tohto postupu bude potrebné, aby ministerstvo financií vytvorilo podmienky na činnosť likvidátora, vymedzilo rozsah jeho úloh, práv a povinností a určilo jeho postavenie. Zánik okresných úradov formou likvidácie, vzhľadom na navrhované zásady budovania novej organizácie miestnej štátnej správy a na základe stanovísk ministerstiev nepovažujeme za vhodný.
       
         V záujme zabezpečenia činnosti novej organizácie miestnej štátnej správy od 1. januára 2004 bude potrebné, aby niektoré ustanovenia zákonov upravujúce organizáciu miestnej štátnej správy nadobudli účinnosť pred uvedeným termínom, najneskôr dva mesiace pred transformáciou krajských úradov a zrušením okresných úradov.  Táto lehota by mala byť dostatočnou na vytvorenie materiálnych a personálnych podmienok na ich činnosť od  1. januára 2004. Jednalo by sa najmä o úlohy, ktoré je nevyhnutné vykonať v súvislosti s ich zriadením, napr. príprava podkladov na prechod práv a povinností z majetkovoprávnych vzťahov, štátnozamestnaneckých vzťahov a pracovnoprávnych vzťahov, ako aj zabezpečenie nevyhnutných potrieb, ako sú pečiatky, priestory, obstaranie nových tlačív, dokladov a pod.. Na zriadenie úradov špecializovanej miestnej štátnej správy bude nevyhnutné zabezpečiť v štátnom rozpočte finančné prostriedky ešte v roku 2003.

V.3. Usporiadanie práv a povinností vyplývajúcich zo štátnozamestnaneckých                 a pracovnoprávnych vzťahov zamestnancov zrušených okresných úradov               a  transformovaných krajských úradov  

           Práva a povinnosti vyplývajúce zo štátnozamestnaneckých vzťahov a pracovnoprávnych vzťahov zamestnancov súčasných krajských úradov a okresných úradov v zásade prejdú na nové orgány špecializovanej miestnej štátnej správy postupom uvedeným v zásadách ich personálneho budovania. 

            Na špecializovanú miestnu štátnu správu prejdú práva a povinnosti vyplývajúce zo štátnozamestnaneckých vzťahov všetkých odborných zamestnancov, ako aj práva a povinnosti z pracovnoprávnych vzťahov tých zamestnancov, ktorí vykonávajú úlohy pre odborných zamestnancov. V prípade, že vzhľadom na nové usporiadanie miestnej štátnej správy sa niektorí zamestnanci stanú nadbytočnými, riešiť a uspokojiť nároky z týchto vzťahov bude povinný nový orgán špecializovanej miestnej štátnej správy. 

           Štátnozamestnanecké vzťahy a pracovnoprávne vzťahy zamestnancov vo verejnej službe na úseku prierezových činností a obslužných činností prejdú na nové orgány špecializovanej miestnej štátnej správy na základe prerozdelenia vykonaného ministerstvom vnútra v spolupráci s Úradom pre štátnu službu. Zmeny štátnozamestnaneckého pomeru a pracovného pomeru by mali ku dňu účinnosti zákonov   vykonať vedúci služobných úradov okresných úradov a krajských úradov. Navrhovaným postupom by sa mali znížiť výdavky štátneho rozpočtu na odstupné pre tých zamestnancov, ktorých práva a povinnosti z pracovnoprávnych vzťahov a štátnozamestnaneckých vzťahov neprejdú na nové orgány špecializovanej miestnej štátnej správy. Uspokojenie nárokov týchto zamestnancov navrhujeme zveriť do pôsobnosti ministerstva vnútra alebo ministerstva financií. Zároveň je potrebné v štátnom rozpočte na rok 2004 vyčleniť finančné prostriedky na odstupné, ktoré bude kvantifikované v nadväznosti na vykonané prerozdelenie.

         Osobitne je potrebné riešiť štátnozamestnanecké vzťahy vedúcich služobných úradov okresných úradov, nakoľko prechod práv a povinností zo štátnozamestnaneckých vzťahov týchto zamestnancov vzhľadom na navrhované zmeny v postavení vedúcich miestnej štátnej správy nie je možný.  Ich vymenovanie vykonal Úrad pre štátnu službu, ktorý je ich najvyšším služobným úradom, ako aj osobným úradom. Z uvedeného dôvodu sa navrhuje prechod práv a povinností zo štátnozamestnaneckých vzťahov týchto zamestnancov riešiť v spolupráci s Úradom pre štátnu službu. 

V.4. Legislatívne zabezpečenie zrušenia okresných úradov a transformácie krajských  úradov

        Legislatívne zabezpečenie zrušenia okresných úradov a transformácie krajských úradov sa vykoná zákonom, v ktorom budú upravené všetky vzťahy súvisiace s ich zrušením v súlade s návrhmi uvedenými v koncepcii usporiadania miestnej štátnej správy.

Vyhodnotenie pripomienkového konania – Návrh koncepcie usporiadania miestnej štátnej správy

Skrátený postup – dôvod: 
Zoznam oslovených subjektov: 	podpredseda vlády SR pre ľudské a menšinové práva a regionálny rozvoj, Ministerstvo dopravy, pôšt a telekomunikácií SR, Ministerstvo financií SR, Ministerstvo hospodárstva SR, Ministerstvo kultúry SR,  Ministerstvo obrany SR,  Ministerstvo pôdohospodárstva SR, Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny SR,   Ministerstvo pre správu a privatizáciu národného majetku SR, Ministerstvo spravodlivosti SR, Ministerstvo školstva SR, Ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja SR, Ministerstvo  zahraničných vecí SR Ministerstvo  zdravotníctva SR Ministerstvo životného prostredia SR, Národná banka Slovenska, Národný bezpečnostný úrad, Protimonopolný úrad SR,  Správa štátnych hmotných rezerv SR, Štatistický úrad SR, Úrad geodézie, kartografie a katastra SR, Úrad jadrového dozoru SR, Úrad priemyselného vlastníctva SR, Úrad pre normalizáciu, metrológiu a skúšobníctvo SR, Úrad  pre štátnu službu SR, Úrad pre verejné obstarávanie SR, Úrad vlády SR, Inštitút pre aproximáciu práva, Najvyšší kontrolný úrad, Generálna prokuratúra SR, Najvyšší súd SR, Združenie miest a obcí Slovenska Únia miest Slovenska, Rada hospodárskej a sociálnej dohody SR, Krajský úrad v Bratislave, Krajský úrad v Trnave, Krajský úrad v Trenčíne, Krajský úrad v Nitre, Krajský úrad v Žiline, Krajský úrad v Banskej Bystrici, Krajský úrad v Prešove, Krajský úrad v Košiciach, splnomocnenec vlády pre decentralizáciu verejnej správy, SLOVES
Počet oslovených subjektov: 43
Zaslali do stanoveného termínu: (32) podpredseda vlády SR pre ľudské a menšinové práva a regionálny rozvoj, Ministerstvo životného prostredia SR, Ministerstvo dopravy, pôšt a telekomunikácií SR, Ministerstvo pôdohospodárstva SR, Ministerstvo kultúry SR, splnomocnenec vlády SR pre decentralizáciu verejnej správy, Generálna prokuratúra  SR Ministerstvo zahraničných vecí SR, Úrad vlády SR, Ministerstvo hospodárstva SR, Ministerstvo spravodlivosti SR, Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny SR, Ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja SR, Úrad pre štátnu službu, Ministerstvo obrany SR, Úrad jadrového dozoru  SR, Štatistický úrad SR, Národná banka Slovenska, Úrad pre verejné obstarávanie, Protimonopolný úrad SR,  Úrad priemyselného vlastníctva SR, Národný bezpečnostný úrad, Úrad geodézie, kartografie a katastra SR, Ministerstvo financií, Krajský úrad v Bratislave, Krajský úrad v Trnave, Krajský úrad v Trenčíne, Krajský úrad v Nitre,  Krajský úrad v Žiline, Krajský úrad v Banskej Bystrici, Krajský úrad v Prešove, Krajský úrad v Košiciach
Zaslali po termíne: 
Vôbec nezaslali (11): Ministerstvo školstva SR,  Ministerstvo zdravotníctva SR, Ministerstvo pre správu a privatizáciu národného majetku SR, Správa štátnych hmotných rezerv SR, Úrad pre normalizáciu, metrológiu a skúšobníctvo SR, Najvyšší kontrolný úrad SR, Najvyšší súd SR, Združenie miest a obcí Slovenska, Únia miest a obcí Slovenska, Rada hospodárskej a sociálnej dohody, SLOVES

Počet vznesených pripomienok: 70
Počet akceptovaných: 55
Počet neakceptovaných: 15
 z toho počet zásadných: 0 
Rozporové konanie (s kým, kedy, na akej úrovni, s akým výsledkom):
Počet odstránených pripomienok:
Počet neodstránených pripomienok:

Rezort	Pripomienka	Typ	Vyh.	Stanovisko	
Úrad vlády SR
sekcia kontroly	K bodu 11. – Úrad vlády SR, str. 34, 35
-	 trvá na stanovisku v tom smere, aby činnosť na úseku kontroly v pôsobnosti 8 expozitúr Úradu vlády SR bola zaradená aj organizačne do pôsobnosti Úradu vlády SR.	Z	a		
Kancelária BR	navrhuje
-	na úrovni kraja integrovať do krajského úradu riadeného vládou SR pôsobnosti na úseku obrany štátu, v tom činnosť:
-  bezpečnostnej rady kraja,
-  núdzového  zásobovania,
-  ochrany utajovaných skutočností,
-  hospodárskej mobilizácie,
-  civilnej ochrany obyvateľstva,
-  integrovaného záchranného systému a z okresných úradov ich delimitovať na určené miesta v počte (cca 121 – 138).
	Z	a	Akceptované s tým, že sa navrhuje model, v ktorom  uvedené pôsobnosti patria krajským úradom a na výkon pôsobností a jeho priblíženie k občanovi sa navrhuje zriadiť 44 obvodných úradov a ich 77 stálych pracovísk.	
MVRR SR	-	nesúhlasí so skráteným pripomienkovým konaním a vyhradzuje si  právo uplatňovať v primeranej lehote ďalšie pripomienky a návrhy k predloženému materiálu.	o	N	Dôvodom skráteného pripomienkového konania boli upravované a opakovane predkladané návrhy ministerstiev a ich zosúlaďovanie na základe výsledkov koordinačných porád.	
	upozorňuje, že 
-	na str. 21 materiálu je nesprávne zaradené územné plánovanie a stavebný poriadok pod tvorbou a ochranou životného prostredia, hoci ide o samostatný úsek štátnej správy	o	A		
	-	navrhované body B.1 a B.4 uznesenia vlády SR pokladá vzhľadom  na určený termín vypracovania návrhov príslušných zákonov za nerealizovateľné a pokladá za  nesystémové a prípadne aj rozporné s Plánom legislatívnych úloh vlády SR na rok 2003  aj iné ustanovenia materiálu (napr.  str. 46 materiálu - zákon č. 182/1993 Z. z. patrí do gescie Ministerstva financií SR; tiež  predloženie novelizácie  zákona č. 124/1996 Z. z. o štátnom fonde rozvoja bývania v júni 2003 by bolo v rozpore s predložením pripravovaného návrhu zákona o štátnych programoch rozvoja bývania v auguste 2003	o	A	Pri formulovaní termínov sa akceptoval harmonogram k materiálu schválenému uznesením vlády SR č. 124/2003.	
MH SR	navrhuje
-	v tabuľke na strane 20 v 1. stĺpci v 4. riadku  namiesto slova „obrany“ uviesť slovo „bezpečnosti“, obdobne v 2. a 3. stĺpci nahradiť „1. obrany“ pojmom  „1. bezpečnosti“	o	a		
	-	v 2. a 3. stĺpci vypustiť pojem „núdzové zásobovanie“	o	a		
	-	odporúča úsek plnenia úloh hospodárskej mobilizácie zabezpečiť : 
  Na úrovni krajského úradu v rámci úseku štátnej správy „bezpečnosť“ . Z pôsobnosti terajšieho okresného úradu presunúť do pôsobnosti krajského úradu nasledovné kompetencie z § 15 zákona č. 414/2002 Z.z.: 
-	vydávanie písomných príkazov fyzickej osobe na vykonanie pracovnej povinnosti; vydávanie písomného príkazu právnickej osobe a fyzickej osobe na vecné plnenie, (§ 15 písm. c) zákona č. 414/2002 Z.z. ),
rozhodovanie o povinnosti obce zriadiť výdajňu odberných oprávnení, (§ 15 písm. c) zákona č. 414/2002 Z.z. ). Do pôsobnosti „obvodných“ úradov v rámci úseku štátnej správy „bezpečnosť“ zabezpečiť plnenie úloh hospodárskej mobilizácie presunom kompetencií podľa zákona      č.  414/2002 Z.z.  § 15 písm. a), b), d), e), g) terajšieho okresného úradu.	o	a		
	-	odporúča zvážiť namiesto  obvodných úradov kreovanie úsekov štátnej správy v tzv. okrskových, resp. strediskových obciach. Realizovaním takéhoto modelu by sa dosiahla, okrem iného, väčšia akcieschopnosť pri plnení úloh obcí napr. pri predaji s využitím mimoriadnych regulačných opatrení.	o	a	Na   základe    návrhu    Ministerstva obrany SR a   Ministerstva  vnútra SR sa  odporúča usporiadať   odvetvové  úseky štátnej správy krajských úradov na   prvom    stupni  v   navrhovaných      obvodných   úradoch a ich stálych
pracovísk.	
MZ SR	-	odporúča aby jednotlivé návrhy vytvárali návrh  komplexne spracovanej  koncepcie	O	A		
MŽP SR	žiada
-	v časti IV.2. návrhu koncepcie na str. 21  doplniť v bode 10. úsek štátnej správy „vo veciach prevencie závažných priemyselných havárií“ na oboch stupňoch	o	A		
	-	v časti IV.2. návrhu koncepcie na str. 21, v časti IV.4. na str. 27 a v prílohe č. 1 upraviť zle uvedený počet obvodných úradov životného prostredia z 25  na „36“	O	A		
	-	v časti IV.4. návrhu koncepcie na str. 28 v ods. 2 a v časti IV.7. na str. 44 v bode 6.., písm. a) všeobecne, prvá odrážka zmeniť názov návrhu zákona na „návrh zákona o štátnej správe starostlivosti o životné prostredie a o zmene a doplnení niektorých zákonov“.	o	A		
	odporúča
-      časti IV.2. návrhu koncepcie na str. 21 úsek štátnej správy vo veciach stavebného poriadku predbežne vložiť do bodu 11. bytovej politiky a zmeniť názov úseku. 	O	a		
	-       časti IV.7.zjednotene uvádzať len zákony a vo všetkých bodoch vypustiť vykonávacie predpisy		a		
MP SR	-	konštatuje, že zásadným nedostatkom materiálu je, že nerešpektuje súčasne právny stav v kompetenciách v oblasti vodného hospodárstva podľa zákona č. 575/2001 Z.z. o organizácii činnosti vlády a organizácii ústrednej štátnej správy,	O	a		
	žiada  upraviť:
-	na str. 7, 14. slová „pozemkový“, nahradiť textom „pozemkové úpravy“
na str. 11, 3. riadok a na str. 21, úsek štátnej správy č. 12, text pozemkový a poľnohospodárstva“ nahradiť textom „pozemkových úprav“ a používať tieto slová aj v ďalších textoch	O	a		
	-	uvádza, že je možné požiadavke prispôsobiť a prehodnotiť počet druhostupňových vyšších pozemkových úradov z navrhovaných 6 na 8 tak, aby tieto pôsobili v každom kraji a navrhuje takto upraviť všetky uvedené počty	z	a		
	ďalej navrhuje  tieto úpravy:
-	str. 25, posledný odsek zmeniť pôvodne uvedené počty zamestnancov.	o	a		
	Úsek lesného hospodárstva a poľovníctva
-	konštatuje, že  v prípade nevyhnutnosti zjednotenia organizácie orgánov štátnej správy a samosprávy na krajskej úrovni na počet úradov 8 je možné obdobne ako na úseku pozemkových  úprav tento počet upraviť	o	a		
	- žiada zmenu termínu pre splnenie úlohy B.3. v návrhu uznesenia z 30. 4. 2003 na 31. 5. 2003	o	a		
	Úsek vodného hospodárstva
 žiada doplniť návrh koncepcie o orgány štátnej vodnej správy a rybárstva
 	
z	
a		
MPSVaR SR	K návrhu uznesenia 
navrhuje
-	v bode B.1. zmeniť  termín plnenia úlohy v záujme vytvorenia priestoru pre ďalší legislatívny proces – úprava návrhu systemizácie na rok 2004 v termíne do 25. júna 2003	o	N	Termín predloženia návrhov zákonov je do 30. 6. 2003 ako konečný.	
	-	v bode B.3. upraviť termín plnenia úlohy do 30.6.2003 v záujme zodpovednej prípravy a zosúladenia návrhov pre prípravu štátneho rozpočtu na rok 2004	o	A	Text upravený podľa príslušného stanoviska MF SR.	
	-       novú úlohu:
„B.12. v spolupráci s príslušnými odvetvovými ministerstvami a prednostami krajských úradov vypracovať návrh delimitácie materiálno technického zabezpečenia z orgánov miestnej štátnej správy na orgány špecializovanej miestnej štátnej správy. do 20. júna 2003“	o	A	Úloha je súčasťou úlohy B.4. návrhu uznesenia vlády.	
	K obsahu materiálu
navrhuje
-	k bodu III. vypustiť z textu predposledného odstavca k úvodnej časti slovo „miestnej“ čím sa zohľadní možnosť presunu pôsobnosti z ústredných orgánov štátnej správy na samosprávne kraje.	

o	

A		
	k bodu III.2. doplniť novú odrážku:
-	organizovanie výchovno-rekreačných táborov, ktoré doposiaľ organizoval KÚ i samosprávny kraj	o	A		
	K časti IV.2.
-	žiada zmeniť názvy orgánov miestnej štátnej správy uvedené v texte a v tabuľke nasledovne na :
Ústredie sociálnych vecí, rodiny a služieb zamestnanosti Slovenskej republiky, ktoré si môže podľa potreby zriaďovať a zrušovať stále pracoviská a dočasné pracoviská a  územné úrady sociálnych vecí, rodiny a služieb zamestnanosti v počte 43 (ktoré si môže podľa potreby zriaďovať a zrušovať stále pracoviská a dočasné pracoviská mimo svojho sídla).	o	A		
	žiada
-	k časti 13.  týkajúcej sa využívania zmeniť text tak, aby  budovy súžili na umiestnenie....	o	A		
	-	k časti IV.7. bod 5 doplniť zákon NR SR č. 387/1996 Z.z. o zamestnanosti v znení neskorších predpisov	o	A		
	-	k časti V.3. vzhľadom na to, že v rámci prechodu práv a povinností z pracovnoprávnych vzťahov a štátnozamestnaneckých vzťahov je treba riešiť aj prechod práv a povinností zamestnancov, ktorí vykonávajú verejnú službu vo verejnoprávnej inštitúcii a obsah ich činnosti sa od 1. januára stane výkonom štátnej správy, navrhujú zvážiť pre uvedenú skupinu, vzhľadom na zmenu ich právneho postavenia, osobitný spôsob prechodu s možnosťou rozhodnutia sa zamestnanca (aj s prípadným odškodnením).	O	N	Je povinnosťou MPSVa R SR riešiť v právnej úprave v jeho pôsobnosti.	
	-	nesúhlasí s navrhovanými zvyšovaním počtu zamestnancov štátnej správy oproti súčasnému stavu tak, ako to navrhujú jednotlivé rezorty.	Z	A	Premietnuté v časti IV. materiálu.	
MDPaT SR	žiada 
-	l. Strana 22 druhý odsek žiada upraviť text tak, aby z neho vyplývalo, že v druhej vete za slovom „nenavrhuje“ vložiť nový text tohoto znenia „okrem MDPT SR navrhuje presunúť pôsobnosť na Úrad dopravy a pozemných komunikácií a pôsobnosť vyplývajúcu z ustanovenia § 30 písm. c) zákona č.476/2002 Z.z. o ochrane ovzdušia	z	a		
	-	2. Strana 30 za druhú odrážku vložiť novú odrážku s textom „prierezových zamestnancov na výkon činností na úseku personalistiky, rozpočtu, účtovníctva, informatiky, práva a pod. určených podľa zásady personálneho budovania špecializovanej štátnej správy“ a vypustiť text pojednávajúci o ich zaradení.	z	a		
	-	3. Strana 47 bod. 12  vypustiť zákon NR SR č.222/1996 Z.z. 	z	a		
	-	4.Príloha č.2 a 3 v alternatíve so 44 obvodnými úradmi v riadku 37 uviesť sídlo obvodného úradu Stropkov.		O	N		
MK SR	po vyhodnotení pripomienkového konania bude zabezpečovať registráciu tlače v pôsobnosti orgánov riadených MK SR
	o	a	Akceptované bolo stanovisko  štátneho tajomníka ministerstva kultúry, podľa ktorého kompetencie krajského úradu a okresného úradu na úseku kultúry vo veciach registrácie tlače  usporiada ministerstvo vo vlastnej kompetencii.	
MO SR	-	súhlasí s variantom č. 1. tak, aby úlohy boli zabezpečované splou s ďalšími zložkami podieľajúcimi sa na ochrane bezpečnosti štátu	z	a		
NBÚ	-	konštatuje, že  na str. 36 písmeno B. bod 1 písm. b) nie je jasný text vo vzťahu k  výkonu ochrany utajovaných skutočností	O	A	Činnosť zaradená ako  úsek štátnej správy je a bude zabezpečovaná len vo vzťahu k vlastnému úradu.	
Splnomocnenec vlády SR pre decentralizáciu verejnej správy	-	žiada upraviť terminológiu „okresná úroveň......“ a do návrhu uznesenia uložiť úlohu MV SR: navrhnúť a zjednotiť terminológiu novej miestnej štátnej správy, prípadne upraviť predložený materiál.	o	A		
	-	neodporúča podrobnejšie sa zaoberať výhodami integrovaného  modelu	o	N	Prednostovia KÚ naopak žiadali odstrániť niektoré konštatovania uvedené v nevýhodách. V záujme objektivity predkladaného je potrebné uviesť aj nevýhody integrovaného modelu.	
	-	žiada upraviť na str. 1, v úvode, 2. ods.  rok 2001 	o	A		
	-	upozorňuje na úpravu textu tak, aby z neho vyplývalo, že riešenie decentralizácie je v pôsobnosti ústredných orgánov štátnej správy, pretože podľa štatútu nie je možné, aby splnomocnenec zasahoval do kompetencií rezortov	o	A		
	-	žiada  upresniť lokalizáciu živnostenských úradov, resp. ich pracovísk a úradov, resp. pracovísk vydávajúcich osobné doklady tak, aby sa predložením návrhom dodržali uvedené princípy	o	A		
	-	zriaďovanie detašovaných pracovísk ponechať na orgány štátnej správy, ktoré ich zriaďujú, podľa ich potrieb a efektívnosti	o	A		
	-	odporúča prehodnotiť text:  „ pri budovaní orgánov špecializovanej miestnej štátnej správy je žiaduce: dodržiavať princíp tvorby územných obvodov ich pôsobností tak, aby nedochádzalo k narúšaniu hraníc územných obvodov terajších prvostupňových orgánov miestnej štátnej správy...“. (str. 19) Konštatuje, že na spoločných rokovaniach sa dohodlo len dodržiavanie hraníc krajov,	o	A		
	vzhľadom na text 
-	„Pri budovaní orgánov špecializovanej miestnej štátnej správy je žiaduce: budovať orgány špecializovanej miestnej štátnej správy počtom zamestnancov z delimitovaných štátnozamestnaneckých vzťahov a pracovnoprávnych vzťahov“ požaduje  do materiálu zakomponovať racionalizáciu počtu zamestnancov, vzhľadom na argumenty v materiále uvádzané.	o	A		
	-	„uviesť obe možnosti, aby  v alternatívnom návrhu menovala prednostu vláda na návrh predsedu vlády.	o	N	od alternatív sa upustilo.	
	-	upozorňuje na stanovisko k návrhu MF SR (str. 24), ktoré navrhovalo zaradiť správu majetku štátu do činnosti krajských úradov, v ich dnešnej podobe, t.j. predpokladalo že ostanú integrovaným úradom. Správa majetku štátu bola na základe rokovaní uvažovaná presunúť na existujúcu sieť daňových úradov.	o	A		
	-	činnosť z predošlej pripomienky, ako aj činnosť bezpečnostnej rady kraja, obranu štátu v čase vojny a vojnového stavu, civilnú ochranu, hospodársku mobilizáciu, núdzové zásobovanie, ochranu utajovaných skutočností, kontrolnú činnosť (bez zainteresovania Úradu vlády SR a jeho 8 expozitúr), koordináciu výkonu verejnej správy v území kraja,  navrhujeme zaradiť do pôsobnosti krajského prednostu a jeho úradu, ktorá bude menovaný  vládou SR na návrh jej predsedu. (k tabuľke na str. 20). Zároveň odporúča posilniť civilnú ochranu na úrovni vybraných miest a obcí (prenesený výkon štátnej správy).	o	A	Problematika je riešená tým, že sa navrhuje, aby pôsobnosť bola zaradená v krajskom úrade spolu s ostatnými súčasťami, akými sú CO a IZO.	
	-	odporúča z hľadiska efektivity presunu kompetencií, umiestniť sídlo oblastného úradu životného prostredia v Nitre (v dnešnom sídle KÚ), namiesto presídlenia do Prievidze.(str.27)	o	A	Navrhuje sa, aby sídla boli vo všetkých krajoch.	
	-	navrhujem v časti Legislatívne zabezpečenie novej organizácie miestnej štátnej správy (str. 43), v zozname zákonov v pôsobnosti MV SR, zaradiť do zoznamu aj zákon č. 221/1996 Z. z. o územnom a správnom usporiadaní Slovenskej republiky 	o	A		
Úrad pre štátnu službu	žiada v časti.... 13. Ministerstvo vnútra SR
-	v alternatíve č. 1 osobitne vyjadriť postavenie vedúceho služobného úradu a jeho právomoc rozhodovať v štátnozamestnaneckých veciach 
	o	A	Alternatívne riešenia boli konzultované s tým, že MV SR navrhuje  zriadiť odvetvovú špecializovanú štátnu správu.	
	v časti....  Zásady personálneho budovania
nesúhlasí s časťou koncepcie v ktorej sa  predpokladá príprava a schválenie systemizácie na rok 2004. Ak NRSR neprehodnotí svoje rozhodnutie, ktorým v rámci hlasovania o zmenách kompetenčného zákona schválila zmenu zákona o štátnej službe, podľa ktorej by sa systemizácia na rok 2004 nepripravovala, nie je možné, podľa ÚPŠS predložený návrh koncepcie v uvádzanej podobe  realizovať, aby štátnozamestnanecké vzťahy tých štátnych zamestnancov, ktorí sa v dôsledku novej štruktúry orgánov MŠS stanú nadbytočnými, riešili novovzniknuté služobné úrady, na ktoré inak prechádzajú práva a povinnosti zo štátnozamestnaneckých vzťahov. Štátnozamestnanecké vzťahy nadbytočných štátnych zamestnancov je potrebné vyriešiť ešte v rámci zanikajúcich služobných úradov, aby na novovzniknuté úrady prešli práva a povinnosti len štátnych zamestnancov, ktorí budú schválené v rámci novej štruktúry orgánov MŠS.	O	N	Návrh vychádza z platnej právnej úpravy. Prijatím v pripomienke uvedenej novely sa postup upraví.
Prechod práv a povinností zo štátnozamestnaneckých vzťahov je riešený podľa zákona o štátnej službe.	
	-	s návrhom prechodu práv a povinností zo štátnozamestnaneckých vzťahov vedúcich služobných úradov okresných úradov na Úrad pre štátnu službu, ktorý by mal vykonať zmeny ich štátnozamestnaneckého pomeru a predovšetkým s doriešením ich prípadných finančných nárokov. Toto je navrhované bez finančných prostriedkov a väzby na zákon o štátnej službe. Navrhuje tak ako v predchádzajúcom odseku ich štátnozamestnanecké vzťahy, predovšetkým riešenie finančných nárokov, vyriešiť ešte v rámci zanikajúcich služobných úradov. 	z	A	Text upravený podľa pripomienky.	
Štatistický úrad SR	-	odporúča venovať pozornosť zabezpečeniu realizácie schválených štátnych štatistických zisťovaní schválených v zmysle zákona č. 540/2001 Z.z. o štátnej štatistike v Programe štátnych štatistických zisťovaní na roky 2003 a 2005 ako aj na ďalšie roky.
	o	a	Materiál bol dopracovaný.	
Úrad pre verejné obstarávanie	-	konštatuje, že materiál hlavne v časti IV. 2. neposkytuje rovnakú základňu informácií súvisiacich s prechodom kompetencií na špecializovanú štátnu správu,  s počtom zamestnancov a pod. Z týchto dôvodov sa prikláňa k uvedeným stanoviskám Ministerstva vnútra Slovenskej republiky a odporúča, aby bol materiál o ne  dopracovaný tak, aby informácie o prechode pôsobnosti mali rovnakú vypovedaciu schopnosť a aby zároveň kvantifikovali počty zamestnancov v miestnej štátnej správe, ale aj zníženie finančných nákladov. 	o	A	Stanoviská MV SR mali charakter umožňujúci doplnenie návrhov. Všeobecne je deklarované, aby návrhy na zmenu organizácie MŠS nevyžadovali nároky.	
	-	prikláňa sa k stanoviskám ministerstva vnútra SR, ktoré sú uvedené pri návrhoch jednotlivých ústredných orgánov štátnej správy. Odporúča, aby bol materiál dopracovaný tak, aby informácie o prechode pôsobnosti mali rovnakú vypovedaciu schopnosť a aby zároveň kvantifikovali počty zamestnancov v miestnej štátnej správe, ale aj zníženie finančných nákladov	O	A	Akceptované s tým, že na základe stanovísk boli návrhy ním dopracované a upravené.	
	-	nesúhlasí, aby MZ SR návrh na usporiadanie  úsekov štátnej správy v pripomienkovom konaní. Odporúča materiál dopracovať a opätovne predložiť do pripomienkového konania. predložil	o	N	Dopracovanie do materiálu o veci uvedené v stanoviskách MV SR nemá dopad na celkový zámer koncepcie.	
Generálna prokuratúra	-	zastáva názor, že  vypovedacia schopnosť materiálu nie je na dostatočnej úrovni, keď zásadná zmena spočívajúca v dezintegrácii jednotlivých úsekov štátnej správy na samostatné odvetvové sústavy sa odôvodňuje najmä potrebami ústredných orgánov na zvýšenie účinnosti riadenia štátnej správy. Časový úsek siedmich rokov od účinnosti zákona NR SR č. 222/1996 Z.z. nie je podľa jej názoru tak dlhá doba, aby bolo možné náležite zistiť závažné nedostatky vo výkone štátnej správy odôvodňujúce jej zásadnú zmenu.	o	N		
	konštatuje, že  
-	namiesto 8 krajských úradov a 79 okresných úradov sa vytvorí na úrovni kraja alebo vyššieho stupňa 52 úradov a na úrovni okresu 238 až 252 úradov a ak započítame detašované pracoviská tak až 331 úradov, čo by podľa GP viedlo jednak k zneprehľadneniu v sústave orgánov verejnej správy, a tým iba komplikovanejšiemu prístupu fyzických a právnických subjektov ku verejnej správe. Malo by to za následok, čo materiál i preukazuje, zvýšené nároky i na personálne obsadenie týchto úradov, s čím sú spojené i zvýšené materiálové náklady. Zvýšenie počtu pracovníkov by sa pritom neprejavilo v oblasti odborného zabezpečenia týchto orgánov, ale vo zvýšenom počte obslužného aparátu, nakoľko každý nový orgán by si zabezpečoval obslužné činnosti samostatne.
-	ďalším závažným nedostatkom navrhovanej zmeny je, že zrušuje doterajšie samostatné rozpočtové kapitoly krajských úradov a odvetvové miestne štátne správy napojuje na rozpočtové kapitoly ústredných orgánov. Ide v podstate o prejav nie  decentralizácie, ale naopak skrytej centralizácie štátnej správy. Takáto centralizačná zmena predstavuje eliminovanie doterajšieho relatívne samostatného finančného rozhodovania v určitom území, ktoré vytváralo predpoklady nielen na jeho komplexný rozvoj, ale najmä tvorilo východiskovú bázu na prípravu odborného a personálneho zabezpečovania finančných projektov eurofondov v území na náležitej úrovni. Eliminovanie vytvárania týchto predpokladov je v priamom rozpore s potrebami odôvodnenými smerovaním Slovenskej republiky do Európskej únie	o	N		
	-	poukazuje na rozpor navrhovaného zámeru s požiadavkou EÚ na zníženie výdavkov verejných financií a je toho názoru, že by mohol byť chápaný ako nerešpektovanie tejto požiadavky	o	N		
	-	konštatuje, že z celého materiálu je zrejmá snaha vyjsť v ústrety požiadavkám ústredných orgánov, pričom požiadavky občanov a iných osôb na racionalizáciu štátnej správy zostávajú v úzadí, z čoho vyvstáva otázka, či je navrhované riešenie v súlade s čl. 1 a 2 Ústavy SR a nepredstavuje namiesto demokratizácie spoločnosti jej byrokratizáciu	o	N		
	-	žiada materiál prepracovať, zúžiť do racionálnych záverov a najmä rešpektovať Ústavu SR a závery predvstupových rokovaní Slovenskej republiky s Európskou úniou.	O	N		
Ministerstvo financií SR	Ministerstvo financií považuje materiál za nejednoznačný, ktorý predkladá v niektorých častiach alternatívne spôsoby usporiadania miestnej štátnej správy.
-	Zásadný problém vidí v nejednotnosti usporiadania miestnej štátnej správy rôzny počet týchto orgánov.
-	Za principiálny nedostatok materiálu považuje absenciu integrujúcej funkcie Ministerstva vnútra SR, ktoré malo vláde predložiť jednoznačný návrh koncepcie eliminujúci nejednotné predstavy jednotlivých rezortov, napríklad v materiáli by malo byť uvedené, kde budú sídla jednotlivých orgánov miestnej štátnej správy. Je to principiálna požiadavka.
-	Dezintegrácia súčasnej štruktúry krajských a okresných úradov podľa názoru MF vyvolá zásadné personálne a materiálne problémy pri zabezpečení fungovania miestnej štátnej správy. MF preto odporúča zvážiť možnosť, aby fungovanie miestnej štátnej správy so všetkými jej atribútmi zabezpečovala súčasná štruktúra krajských úradov.
-	V materiáli postráda zásadnú kvantifikáciu finančných prostriedkov, ktoré by mali byť ušetrené v súvislosti s redukciou štátnej správy.
K návrhu uznesenia vlády:
-	Nesúhlasí s úlohami uloženými podpredsedovi vlády pre ekonomiku a ministrovi financií v bodoch B.2. až B.9.
-	Podľa názoru MF je žiadúce, aby vláda bola informovaná o finančných dôsledkoch nového usporiadania miestnej štátnej správy, čo mal v zásade obsahovať už tento materiál. Vychádzajúc z uvedeného a z našej požiadavky, aby Ministerstvo vnútra zohrávalo integrujúcu úlohu pri tvorbe koncepcie, navrhujeme spoločnú úlohu pre ministra vnútra a ministra financií – predložiť na rokovanie vlády materiál o finančných dôsledkoch novej koncepcie štátnej správy na štátny rozpočet SR. Až uvedený materiál by mal svojím uznesením ukladať úlohy o zapracovaní finančných dôsledkov do rozpočtov príslušných rozpočtových kapitol, ako aj úlohy o finančnom vysporiadaní ukončenia hospodárenia krajských úradov a okresných úradov v súčasnej podobe.
-	Predtým je žiadúce uložiť úlohu pre príslušných rezortných ministrov predložiť Ministerstvu vnútra SR podklady k návrhom rozpočtových dôsledkov usporiadania miestnej štátnej správy do rozpočtov príslušných kapitol na roky 2003 a 2004.	O

O

O

O
O

O	   N

N

A

A
A

A	Materiál bol vypracovaný v súlade s uznesením vlády SR č. 142 z 26. februára 2003.

Pripomienka má charakter odporúčania. O ďalšom postupe decentralizácie rozhodne vláda.

Premietnuté v návrhu uznesenia vlády bod B.2. a B.4.

Premietnuté v návrhu uznesenia vlády bod B.2. a B.4.
Premietnuté v návrhu uznesenia vlády bod B.2. a B.4.

Premietnuté v návrhu uznesenia vlády bod B.2. a B.4.	
Krajské úrady	Krajské úrady na vyhodnotení pripomienkového konania na porade prednostov krajských úradov, konanej 27.3.2003 konštatovali, že po ujednotení návrhov jednotlivými ministerstvami sú ich návrhy už neaktuálne.				

0

Vysvetlivky k skratkám v tabuľke:
Z - zásadná
O – obyčajná
A – akceptovaná
C – čiastočne akceptovaná
N - neakceptovaná

Návrh
K o m u n i k é

	Vláda Slovenskej republiky dňa .......................prerokovala Koncepciu usporiadania miestnej štátnej správy.

Vláda v tomto základnom dokumente stratégie svojej činnosti na celé funkčné obdobie určila zámer pokračovať v decentralizácii a dekoncentrácii štátnej správy a presadzovať zoštíhlenie administratívy, ktorého výrazom má byť zrušenie okresných úradov.