DÔVODOVÁ  SPRÁVA

A. Všeobecná časť

     Navrhovaným zákonom sa upraví aplikácia čistiarenského kalu a dnových sedimentov do poľnohospodárskej pôdy a lesnej pôdy. Doteraz nebola táto problematika upravená žiadnym právnym predpisom. Prijatím navrhovaného zákona sa dosiahne súlad so Smernicou Rady Európy č. 86/278/ EHS o ochrane životného prostredia, predovšetkým pôdy v prípade, ak sa používajú kaly v poľnohospodárstve (ďalej len „smernica“), ktorá je súčasťou právnych predpisov EÚ v oblasti odpadového hospodárstva a  zodpovednou inštitúciou za aproximáciu legislatívy EÚ v tejto oblasti je Ministerstva životného prostredia SR. Transpozícia predmetnej smernice  do návrhu zákona sa vykonáva z dôvodu, že jej problematika patrí do pôsobnosti Ministerstva pôdohospodárstva SR. 

 Smernica sa dotýka iba aplikácie čistiarenského kalu na poľnohospodársku pôdu. Predložený návrh zákona má širší rozsah. Upravuje aplikáciu nielen čistiarenských kalov, ale aj dnových sedimentov do poľnohospodárskej pôdy a lesnej pôdy vymedzenej návrhom zákona. 

Dôvodom na predloženie návrhu zákona je skutočnosť, že čistiarenské kaly a dnové sedimenty vo svojom zložení majú využiteľné agrochemicko-výživové a pedomelioračné zložky (dusík, fosfor a organické látky), ktoré ich oprávňujú k aplikácii  do poľnohospodárskych pôd. Súčasne ale obsahujú aj  zložky pre pôdu, vodu a potravinový reťazec vo zvýšených koncentráciách  rizikové a preto si vyžadujú kvalifikovanú aplikáciu do pôdy, aby sa zabránilo jej kontaminácii, zvýšila sa rentabilita pestovania plodín a aby sa v pôde nehromadili čistiarenské kaly a dnové sedimenty ako odpad na skládkach so všetkými negatívnymi dôsledkami. Navrhovaný zákon nevyníma kaly  z pôsobnosti zákona o odpadoch, len umožňuje za určitých podmienok zhodnotiť tie odpady, ktoré spĺňajú podmienky vymedzené v navrhovanom zákone.

Stav v oblasti nakladania s kalmi bol dlhodobo poznamenaný nárazovým prerušením odbytu kalov rozpadom trhu kompostov ako aj iniciatívnou snahou pôvodcov tohto odpadu riešiť daný problém individuálne v rámci svojich možností v podmienkach, keď v celospoločenskom meradle neboli vytvorené ekonomické a organizačné predpoklady pre zaistenie náhradných spôsobov nakladania s kalmi a hranice vymedzovala legislatívna úprava platná pre odpadové hospodárstvo vo všeobecnej rovine, bez zohľadnenia špecifík problematiky kalov. Komunálne kaly a nevhodný spôsob nakladania s nimi môžu významnou mierou prispievať k ohrozeniu nielen podzemných a povrchových vôd, ale aj ostatných zložiek životného prostredia. 

V snahe zabrániť kontaminácii ošetrovaných pôd a následne aj potravinového reťazca je zloženie kalov sledované a koncentrácia škodlivín v nich limitovaná. V Slovenskej republike  v uplynulom období upravovala využívanie kalov iba STN 46 5735 Priemyselné komposty, ktorá určovala podmienky využívania kalov z čistiarní odpadových vôd ako surovinu pre komposty a stanovovala limitné koncentrácie ťažkých kovov (As, Cd, Cr, Cu, Hg, Mo, Ni, Pb, Zn).

Okrem toho bol pre priamu aplikáciu čistiarenských kalov do pôdy rozpracovaný návrh všeobecne záväzného právneho predpisu Ministerstva pôdohospodárstva SR o podmienkach priamej aplikácie stabilizovaných čistiarenských kalov a dnových sedimentov na pôdu, dôsledne preferujúci ochranu pôdneho fondu, ktorý nebol prijatý. Cennou pomôckou v procese aplikácie kalov na pôdu bol metodický materiál „Metodika priamej aplikácie stabilizovaných čistiarenských kalov a dnových sedimentov na pôdu“, schválený Ministerstvom pôdohospodárstva SR, ktorý stanovuje zásadné podmienky a obmedzenia pre tento proces, medzné koncentrácie škodlivín v kale a v pôde, ako aj maximálny vstup škodlivín do pôdy.

Z dôslednej analýzy podmienok, v ktorých aplikácia kalov prebieha vyplýva, že je potrebné systémové riadenie kvality a využívania kalov a prioritou pri zabezpečovaní udržateľného hospodárenia s kalmi je vypracovanie všeobecne záväzných právnych predpisov na vedeckých princípoch, ktoré budú vyhovovať podmienkam na ochranu všetkých funkcií pôdy a zároveň chrániť zdravie ľudí a životné prostredie.

Navrhovaný zákon je v súlade s Ústavou Slovenskej republiky, konkrétne s článkom 44 o ochrane životného prostredia a medzinárodnými záväzkami Slovenskej republiky. 

Návrh zákona sa nepredkladá Rade hospodárskej a sociálnej dohody Slovenskej republiky v zmysle zákona č. 106/1999 Z.z. o hospodárskom a sociálnom partnerstve (zákon o tripartite), nakoľko sa jeho problematika netýka oblastí ustanovených v § 3 citovaného zákona.

 Navrhovaný zákon nebude mať dopad na štátny rozpočet, rozpočet obcí, zamestnanosť a tvorbu pracovných miest. 

Doložka finančných, ekonomických, environmentálnych vplyvov
a vplyvov na zamestnanosť

Dopad na verejné financie 
Prijatie návrhu zákona nevyvolá dopad na verejné financie, naopak v prípade uložených pokút, ktoré sú príjmom štátneho rozpočtu ho môže pozitívne ovplyvniť.    

Dopad na životné prostredie
Riadené zhodnocovanie čistiarenského kalu alebo dnových sedimentov aplikáciou do pôdy je v súlade so zásadami  štátnej pôdnej politiky a spĺňa podmienky trvalo udržateľného rozvoja a ochrany životného prostredia a nebude mať negatívny vplyv na životné prostredie.

Dopad na zamestnanosť
Navrhovaný zákon nebude mať vplyv na zamestnanosť.

Doložka zlučiteľnosti
právneho predpisu
s právom Európskych spoločenstiev a právom Európskej únie

1.	Navrhovateľ právneho predpisu: vláda Slovenskej republiky

2.	Názov právneho predpisu: Návrh zákona o aplikácii čistiarenského kalu a dnových sedimentov do pôdy a o doplnení zákona č. 223/2001 Z. z. o odpadoch a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov

3.	 Záväzky Slovenskej republiky vo vzťahu k Európskym spoločenstvám a Európskej únii: 
 Návrh zákona svojou problematikou patrí medzi prioritné oblasti aproximácie práva                uvedené v čl. 70 Európskej dohody o pridružení (Životné prostredie) a medzi priority odporúčané v Bielej knihe (8. Životné prostredie – VII Zásady hospodárenia s odpadom).
Problematika návrhu zákona je prioritou podľa Partnerstva pre vstup. Nie je prioritou podľa screeningu 2001  a je krátkodobou prioritou podľa NPAA. Návrh zákona patrí medzi prioritné úlohy vlády Slovenskej republiky podľa Plánu legislatívnych úloh vlády Slovenskej republiky na rok 2002.
Slovenská republika akceptuje acquis v kapitole „Životné prostredie„ platné k 31.   decembru 1999 a je pripravená na jeho implementáciu k referenčnému dátumu vstupu do EÚ 1. januára 2004.

4.	Problematika návrhu zákona je v práve ES/EÚ upravená:
	a) v primárnej legislatíve a to v Zmluve o založení Európskeho spoločenstva   (amsterdamské znenie) v čl. 174,
1.	b) v sekundárnej legislatíve a to v smernici  Rady č. 86/278/EHS o ochrane životného prostredia, predovšetkým pôdy,  ak  sa používajú kanalizačné kaly v poľnohospodárstve v znení smernice Rady č. 91/692/EHS zo dňa 23. decembra 1991 štandardizácia a racionalizácia správ o zavádzaní niektorých smerníc o životnom prostredí.
	Táto smernica upravuje spracovanie kalu, chemické znečistenie kalu, hygienické aspekty, poľnohospodársku hodnotu kalu a jeho účinky na životné prostredie,
	c) preklady smerníc Rady existujú a nachádzajú sa v Centrálnej prekladateľskej jednotke Úradu vlády Slovenskej republiky.

5.	Stupeň zlučiteľnosti návrhu právneho predpisu s právom Európskych spoločenstiev a právom Európskej únie: úplná

6.	Gestor (spolupracujúce rezorty):
Ministerstvo pôdohospodárstva Slovenskej republiky
 
7.	Účasť expertov pri príprave návrhu právneho predpisu a ich stanovisko k zlučiteľnosti návrhu právneho predpisu s právom ES/EÚ:
Bez účasti expertov.

B. Osobitná časť

K § 1  
Ustanovenie vymedzuje podmienky využívania čistiarenského kalu a dnových sedimentov tak, aby sa zabránilo nepriaznivým účinkom na pôdu, rastlinnú produkciu a vegetáciu, zvieratá a ľudí. Len pri dodržaní presne definovaných postupov je možné aplikovať odpady do pôdy bez ohrozenia jej  základných funkcií a životného prostredia vôbec. Ďalej ustanovuje povinnosti producenta a odberateľ čistiarenského kalu a dnových sedimentov a sankcie  za nedodržanie povinností   a podmienok aplikácie a uvádza smernice Európskych spoločenstiev, ktoré sa transponujú do navrhovaného zákona.

K § 2  
Vymedzujú sa základné pojmy a zdroj, teda pôvod kalu a dnových sedimentov, definuje sa upravený kal z dôvodu, že vlastnosti upraveného a neupraveného kalu sú odlišné. Pre aplikáciu sa povoľuje použitie len upraveného (stabilizovaného) čistiarenského kalu. Aplikácia  surového, nestabilizovaného čistiarenského kalu nie je možná. 

K § 3 
	Stanovujú sa presné podmienky aký kal z akého typu odpadových vôd je možné aplikovať do pôdy. Povolený je len kal upravený, z mestských čistiarní odpadových vôd a kalov z podobnými vlastnosťami ako mestské odpadové vody. Zakazuje sa použitie kalov zo septikov  a podobných zariadení na čistenie splaškov a priemyselných kalov. 
	
K § 4
Z dôvodov zamedzenia zdravotného (hygienického) ohrozenia jednotlivých zložiek životného prostredia je dôležité regulovať koncentrácie rizikových látok v čistiarenskom kale a dnových sedimentoch, presne stanoviť časové limity medzi ich aplikáciou a aktivitami na pôde. Maximálne množstvá čistiarenského kalu a dnových sedimentov, ktoré je možné aplikovať do pôdy musia zohľadňovať výživovú potrebu rastlín, kvalitatívne vlastnosti pôdy a zdroje povrchových a podzemných vôd. Veľmi obmedzené a konkrétne je stanovené použitie čistiarenského kalu a dnových sedimentov na lesnú pôdu, aby sa minimalizoval alebo úplne vylúčil priamy kontakt živých organizmov s aplikovaným čistiarenským kalom alebo dnovými sedimentmi na pôde.

K § 5
Taxatívne sú stanovené podmienky a časové limity, kedy je aplikácia čistiarenského kalu a dnových sedimentov do poľnohospodárskej pôdy zakázaná a to vo vegetačnom období, ktorých zberané časti sú v priamom kontakte s poľnohospodárskou pôdou a v prípade lesnej pôdy musí byť zamedzený priamy kontakt medzi návštevníkmi lesa a ošetrenými plochami. Zakazuje sa aplikácia čistiarenského kalu s obsahom sušiny pod 18 % s výnimkou malých čistiarní odpadových vôd s ekvivalentným počtom obyvateľov pod 5000 z dôvodu, že v súčasnosti nie všetky sú vybavené strojovým odvodňovaním kalu  potrebným na získanie stanoveného obsahu sušiny. 

K § 6
Regulácia rizikových látok, ktoré sa dostanú aplikáciou do pôdy je zabezpečená stanovením koncentračných limitov rizikových látok v pôde, čistiarenskom kale a dnových sedimentoch. Producent čistiarenského kalu a producent dnových sedimentov je povinný zabezpečiť nielen odber vzoriek čistiarenského kalu alebo dnových sedimentov ale aj vzorky pôdy na ktorú budú aplikované. Analýzy na obsah vybraných ukazovateľov, ktoré zahrňujú aj rizikové látky musia byť vykonané pred aplikáciou a môže ich vykonať len také pracovisko, ktoré je pre tieto činnosti  odborne pripravené, aby poskytnuté výsledky  boli reprezentatívne a všeobecne akceptovateľné. Z toho dôvodu sa ustanovuje, ktoré pracoviská môžu vykonávať analýzy a aké podmienky musí pracovisko spĺňať. Tiež sú predpísané analytické metódy pre odber vzoriek a stanovenie rizikových látok v pôde, čistiarenskom kale a dnových sedimentoch. Súčasťou návrhu zákona sú aj odporúčané metódy stanovenia vybraných ukazovateľov, podľa ktorých môžu byť vykonané analýzy vzoriek čistiarenského kalu, dnových sedimentov a pôdy. Stanovená početnosť odberov vzoriek kalu v odôvodnených prípadoch môže byť zvýšená na základe výsledkov analýz a určuje  ju poverená organizácia, Výskumný ústav vodného hospodárstva v Bratislave, ktorej zriaďovateľom je Ministerstvo pôdohospodárstva SR. Všetky údaje o analýzach musia byť poskytnuté užívateľovi.

K § 7 
Ustanovenie definuje kto povoľuje aplikáciu čistiarenského kalu a dnových sedimentov do pôdy. Každé opatrenie na zachovanie, obnovenie alebo zveľadenie vlastnosti pôdy , ktoré presahujú rámec všeobecne používaných agrotechnických opatrení si vyžaduje osobitné schválenie orgánu ochrany poľnohospodárskeho pôdneho fondu, v prípade lesnej pôdy súhlas orgánu štátnej správy lesného hospodárstva. O osobitné schválenie alebo súhlas musí požiadať producent čistiarenského kalu alebo dnových sedimentov na základe zmluvnej dohody medzi producentom a odberateľom (užívateľom) a podľa vopred vypracovaného a odborne posúdeného projektu aplikácie čistiarenského kalu a dnových sedimentov a stanoviska obce. Dobre vykonaná a kontrolovaná aplikácia môže poľnohospodárom a producentom odpadu zabezpečiť prínos vtedy, ak sa materiály aplikujú do pôdy v súlade s predpismi o životnom prostredí a v súlade s kódexom správnej poľnohospodárskej praxe. Z toho dôvodu sa vyžaduje, aby aplikácia čistiarenského kalu a dnových sedimentov do pôdy bola vykonaná osobou s primeraným vzdelaním a zodpovedajúcim aplikačným zariadením.

K § 8
Ustanovujú sa povinnosti pre producenta čistiarenského kalu a dnových sedimentov. Okrem vedenia evidencie o ich množstve a kvalite sa ustanovuje aj povinnosť vystaviť potvrdenie o dodávke a aplikácii čistiarenského kalu a dnových sedimentov. Evidencia vedená v zmysle tohto ustanovenia však nenahrádza povinnosť viesť evidenciu podľa zákona o odpadoch.

K  § 9 
Vymedzujú sa všetky podstatné povinnosti pre odberateľa – užívateľa pôdy. Povinnosť viesť evidenciu vyplýva z požiadavky EÚ nahlasovať za určité obdobie množstvo aplikovaných čistiarenských kalov do poľnohospodárskej pôdy v konkrétnej členskej krajine. Všetky údaje podliehajú kontrole pre zabezpečenie riadenej aplikácie odpadov do poľnohospodárskej pôdy a musia byť predložené na požiadanie kontrolnému orgánu.  Odberateľ je povinný pri aplikovaní čistiarenského kalu alebo dnových sedimentov uvážiť množstvo, ktoré bude aplikované s ohľadom na obsah živín a nutričnú potrebu rastlín. 

K § 10 
Ustanovujú sa orgány, ktoré budú vykonávať štátnu kontrolu povinných činností, ktoré vyplývajú z ustanovení návrhu zákona. 

K § 11
Ustanovuje sa náplň a rozsah činností  kontrolného orgánu, ktorým je Ministerstvo pôdohospodárstva SR , ku ktorým patrí aj vypracovávanie súhrnných správ podľa požiadaviek EÚ v zmysle článku 17 Smernice č. 86/276 /EHS, v znení č. 91/692/EHS. Ustanovenie tiež upravuje kompetencie poverených organizácií, ku ktorým plní Ministerstvo pôdohospodárstva Slovenskej republiky zriaďovateľskú funkciu, ktoré budú poverené vykonávať vypracovanie odborných posúdení projektov aplikácie, vedenie evidencie a povinnosti nahlasovania množstva, kvality a miesta aplikácie. 
Na vykonanie zákona sa navrhuje vydať všeobecne záväzný právny predpis, ktorého návrh je súčasťou tohto návrhu zákona.    

K§ 12 
Ustanovuje sa náplň a rozsah činností kontrolného orgánu, ktorým je Ústredný, kontrolný a skúšobný ústav poľnohospodársky v Bratislave v súlade zo zákonom  NR SR č.10/1996 Z.z. o kontrole v štátnej správe. Ustanovuje sa oprávnenie kontrolného ústavu prijať opatrenia súvisiace so zistením kontroly na odstránenie negatívneho pôsobenia na pôdu.  Kontrolované subjekty sú povinné kontrolnému orgánu poskytnúť všetky podklady potrebné pre výkon kontroly dodržiavania ustanovení návrhu zákona. 

K § 13
Upravuje postup realizácie opatrení po vykonaní kontroly a zistení nedostatkov v dokumentácii alebo nakladaní s čistiarenským kalom a dnovými sedimentmi na pôde v rozpore z navrhovaným zákonom. Určená lehota sa uplatňuje v prípade vykonania nápravných opatrení, to je odstránenie stavu, kedy môže dôjsť k poškodeniu alebo ohrozeniu pôdy,  zdroja povrchových a podzemných vôd, alebo životného prostredia vôbec. Ustanovenie umožňuje vykonať kontrolu aj povereným zamestnancom ministerstva .

K § 14
Za konkrétne porušenie povinností vyplývajúce z ustanovení návrhu zákona sa navrhuje podľa závažnosti porušenia  producentovi čistiarenského kalu alebo producentovi dnových sedimentov a užívateľovi pôdy, ktorý je právnickou osobou alebo fyzickou osobou - podnikateľom uložiť pokuta. Podľa závažnosti porušenia ustanovení  je možné uložiť diferencovanú výšku pokuty. 

K § 15
Ustanovenie upravuje ukladanie pokút, časové obdobie, kedy je možné pokutu uložiť a jej splatnosť.

K § 16
	Ustanovenie definuje priestupky v súvislosti s aplikáciou čistiarenského kalu alebo dnových sedimentov do pôdy, za ktoré je možné uložiť pokutu a jej výšku pre fyzické osoby. 

K § 17
Na konanie a rozhodovanie podľa  navrhovaného zákona sa bude vzťahovať zákon o správnom konaní. 
V prípade, že čistiarenské kaly alebo dnové sedimenty nebudú spĺňať podmienky pre zhodnotenie podľa ustanovení navrhovaného zákona, bude sa s nimi nakladať ako s odpadmi podľa osobitného predpisu, to je zákona o odpadoch č. 223/2001 Z.z. o odpadoch a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov.

K Čl. II
Týmto článkom sa navrhuje novela zákona č. 223/2001 Z. z. o odpadoch a o zmene niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. Návrh novely dorieši režim zneškodňovania odpadov podľa položky D2 prílohy č. 2 k citovanému zákonu o odpadoch.

K Čl. III
Navrhuje sa termín nadobudnutia účinnosti zákona od 1. júna 2003 okrem ustanovenia § 11 ods. 1 písm. d), ktoré nadobudne účinnosť dňom nadobudnutia platnosti zmluvy o pristúpení Slovenskej republiky k Európskej únii.