Informácia 

o alternatívnom návrhu splácania záväzkov Slovenských elektrární, a.s. 
Bratislava v rokoch 2002 a 2003 bez použitia úverov so štátnymi zárukami

Do konca roku 2002 zostáva prefinancovať približne 10 mld. Sk v dlhovej službe. Vedenie     SE, a.s. pripravuje a rozpracováva nasledovné možnosti prefinancovania týchto potrieb, ktoré by v prípade 100% úspešnosti realizovania mohli predstavovať zdroje krytia v objeme              10 mld. Sk  

Ide hlavne o nasledovné zdroje: 

1.	Financovanie so štátnou zárukou

Jedná sa o najdôležitejšie financovanie SE, a.s. v druhej polovici r. 2002 vzhľadom na  objem 8,6 mld. Sk a dosiahnutie najvýhodnejších komerčných podmienok externého financovania, ktoré SE, a.s. môžu v súčasnosti získať.  Riziká  s touto transakciu sú spojené s potrebou získania súhlasného stanoviska Úradu pre štátnu pomoc prevzatiu štátnej záruky  za dlhopisy SE, a.s. 

2.	Voľné úverové limity slovenských a zahraničných bánk so sídlom na Slovensku vo vzťahu k SE a.s.

Celkové voľné úverové limity, ktoré majú banky voči SE, a.s. predstavujú približne       623 mil. Sk. Väčšina bánk oznámila plnú úverovú angažovanosť voči SE, a.s. Tieto zdroje nebudú dostatočné na krytie celkového schodku, pričom predstavujú rôzne inštrumenty a formy financovania, ktoré sú predmetom ďalších rokovaní s jednotlivými bankami.

3.	Ostatné zdroje financovania

	Tieto zdroje predstavujú rôzne formy a spôsoby financovania bez štátnej záruky.          SE, a.s. by pri úplnej úspešnosti mohli získať zdroje a to 8,6mld Sk na ktoré je potrebná štátna záruka a zostávajúcich 2,4mld Sk zabezpečujú SE, a.s. bez štátnej záruky, ktoré by mohli vykryť schodok. 

1. 	Financovanie so štátnou zárukou

SE, a.s. v súčasnosti pripravujú v spolupráci so Slovenskou sporiteľňou, a.s. a Tatra bankou, a.s. emisii dlhopisov SE, a.s. v objeme 7,3 mld. Sk so štátnou zárukou a splatnosťou 10 rokov.  

Úrad pre štátnu pomoc, ktorý má zo zákona právomoc sa vyjadrovať k prevzatiu štátnej záruky každého žiadateľa  požaduje, aby predkladacia správa, resp. žiadosť o štátnu záruku bola zdôvodnená vplyvom potencionálnych uviaznutých nákladov  na finančné hospodárenie SE, a.s. pred liberalizáciou trhu s elektrickou energiou. 

Bez súhlasného stanoviska Úradu k prevzatiu štátnej pomoci vo forme štátnej záruky za dlhopisy SE, a.s., tieto dlhopisy neupíšu  Slovenská sporiteľňa, a.s. a Tatra banka, a.s. a teda dlhopisy nebudú emitované. 
Mohlo by prísť k  zopakovaniu situácie z decembra 2001, kedy Úrad vydal stanovisko, ktoré neumožnilo plánované dlhopisy v objeme 2,9 mld. Sk  emitovať.   

1.1.	 Problematika zdôvodnenia prevzatia štátnej záruky a štátnej pomoci za dlhopisy SE, a.s. a riziká spojené s procesom prevzatia štátnej záruky

Najdôležitejším otvoreným bodom zostáva ako bude žiadosť o štátnu pomoc vo forme štátnej záruky zdôvodnená najmä vo vzťahu k vplyvu potencionálnych uviaznutých nákladov. 
Úrad, pre štátnu pomoc sa odvoláva na odporúčanie externého poradcu z Európskej komisie. Tento zástupca navrhuje využiť existujúcu metodológiu analyzovania uviaznutých nákladov v prepojení na štátnu pomoc v energetickom sektore, ktorá sa uplatňuje pre členské krajiny Európskej únie.  Výsledkom skoncipovanej žiadosti pre štátnu záruku podľa tejto metodológie by malo byť zdôvodnenie, ktoré by malo vyústiť do konštatovania, že SE, a.s. sú odkázané na štátnu pomoc štátu vo forme štátnej záruky, pričom budú zároveň preukázateľne riešené uznané uviaznuté náklady.  

Tento navrhovaný postup zo strany Úradu  má veľa potencionálnych rizík pre SE, a.s., ktoré sú priamo  spojené s problematikou uviaznutých nákladov. 

Výška uviaznutých nákladov SE, a.s. nebola  doteraz oficiálne dostupná. Nevyskytuje sa žiadna zmienka v audítorských výrokoch ako výhrada voči hospodáreniu, ktorá by špecifikovala konkrétny objem uviaznutých nákladov. V prípade ich špecifikácie a zverejnenia ich objemu zo strany SE, a.s., toto by sa muselo automaticky premietnuť do finančných výkazov spoločnosti podľa medzinárodných účtovných štandardov. Významné riziko je potencionálne spojené s pripravenosťou argumentácie o uznateľnosti týchto uviaznutých nákladov, ktoré  by mali byť preukazeteľne kompenzované napr. príjmami generovanými prostredníctvom cien elektrickej energie. V prípade, že by audítor, spoločnosť Deloitte&Touche, nebol presvedčený o uznateľnosti a kompenzácií vyčíslených uviaznutých nákladov, muselo by sa to prejaviť okamžite najmä v medzinárodných účtovných  výkazoch spoločnosti a následne v negatívnom výroku audítora. 

Ak by riziko neuznania uviaznutých nákladov a následné znehodnotenie aktív SE, a.s. bolo neodvratné, malo by to dosah na samotnú podstatu spoločnosti a jej ďalšiu existenciu. Spoločnosť by zaznamenala podstatnú zmenu v hospodárení, o ktorej  by bolo nutné  informovať úverujúce banky. Tie by mohli využiť právo na predčasnú splatnosť úverov. Ďalšie financovanie spoločnosti bez štátnej záruky by mohlo byť absolútne nedostupné. Pri súčasnej výške vlastného imania 38 mld. Sk. a priznanej výške uviaznutých nákladov 44 mld. Sk,  spoločnosť by sa mohla stať po účtovnom  premietnutí preúverovanou a sama by musela vyhlásiť likvidáciu.

Ďalším potencionálnym nebezpečenstvom v spojení s uviaznutými nákladmi je možné zníženie súčasného ratingu SE, a.s. na úrovni BB+ s negatívnym výhľadom, ktorý udelila medzinárodná ratingová agentúra Standard&Poor´s so sídlom v Londýne.
Banky môžu posudzovať takýto krok značne negatívne, čo by sa mohlo premietnuť vo významnom zdražení externého financovania resp. by mohlo vyústiť až do predčasnej splatnosti úverov, resp. dlhopisov, vzhľadom na ustanovenia v úverových zmluvách o podstatnej zmene vo finančnom postavení prípadne hospodárení dlžníka. 

2. 	Voľné úverové limity slovenských a zahraničných bánk so sídlom na Slovensku vo vzťahu k SE a.s. 

Kontrahované, ale nečerpané limity slovenských bánk predstavujú cca 3 mld. Sk. Tento limit je okamžite dostupný na čerpanie podľa potrieb SE, a.s. 
Voľné úverové limity, ktoré majú banky voči SE, a.s. sú približne 623 mil. Sk, ale sú  predmetom ďalších rokovaní s bankami. Veľká väčšina bánk sídliacich na Slovensku oznámila plnú úverovú angažovanosť voči SE, a.s.. To predstavuje, že banky nemajú možnosti poskytnutia nového financovania SE, a.s. bez zabezpečenia štátnou zárukou.               Aj banky s voľnými limitmi budú požadovať zabezpečenie štátnou zárukou (Prvá komunálna banka, a.s., Slovenská sporiteľňa, a.s.). V prípade opätovného neschválenia prevzatia štátnej záruky pre SE, a.s. to môže byť chápané boli veľmi negatívnym signálom pre všetky  financujúce banky, najmä  zahraničné.  Prevzatie štátnej záruky za úvery resp. dlhopisy            SE, a.s. zostáva takmer jediným nástrojom podpory zo strany štátu SE, a.s. a nepriamo                aj energetickému sektoru. Najmä banky sídliace na Slovensku vnímajú schválenie prevzatia štátnych záruk ako jedinú možnú cestu realizovania financovania SE, a.s. v miliardových objemoch, vzhľadom na plnú úverovú angažovanosť voči SE, a.s. V prípade, že by nebolo možné schváliť prevzatie štátnych záruk pre SE, a.s., môžeme predpokladať, že by to mohlo znamenať pravdepodobné zastavenie domáceho financovania, ktoré je komerčne najvýhodnejšie pre SE, a.s. Mohlo by to vyústiť až do závislosti na trhoch krajín Európskej únie zo všetkými aj negatívnymi dôsledkami. Faktom je, že audítor Deloitte&Touche vo svojom návrhu audítorskej správy za rok 2001 komentuje potencionálny negatívny dopad na SE, a.s., ak by sa nerealizovala podpora zo strany štátu  v stanovení primeraných cien za elektrickú energiu a/alebo grantov alebo dotácií a neprevzali by sa štátne záruky za dodatočné financovanie spoločnosti, čo by sa mohlo odraziť na  schopnosti splácať neuhradenú stratu a splácanie úverov.

3. 	Ostatné zdroje financovania

3.1.       Dlhodobé financovanie bez štátnej záruky 

V súčasnosti SE, a.s. rokuje s japonskou bankou Bank of Tokyo-Mitsubishi so sídlom v Londýne o poskytnutí úverovej linky v objeme 75 mil. EUR bez štátnej záruky so splatnosťou do 5 rokov. Komerčné podmienky poskytnutia tohto úveru sú výhodné vzhľadom na obdobie a možnosti na medzinárodných trhoch s úvermi denominovanými v EURO. Predpokladaná úroková sadzba každého jednotlivého čerpania úveru bude stanovená ako súčet Európskej medzibankovej úrokovej miery ("EURIBOR") pre príslušné úrokové obdobie (v súčasnosti sa pohybuje  6 mesačný EURIBOR na  3,54%) a marže pre banku 1,5% navýšenej o povinné náklady, ktoré sú obvyklé pre daný typ úveru na trhoch Európskej únie. Zmluvná dokumentácia k tomuto úveru sa bude pripravovať v zmysle štandardov európskeho trhu s bilaterálnymi resp. syndikovanými úvermi. 

Vzhľadom na blížiace sa parlamentné voľby v SR a  možné obavy investorov z nepredvídateľnosti výsledkov a ďalšieho vývoja v SR a s tým spojeného možného zníženia potencionálneho záujmu o investovanie v SR je dôležité, aby táto úverová  linka mohla získať nepriamu podporu vlády Slovenskej republiky formou prehlásenia o podpore vlády SR počas jej splácania.  

3.2.	 Reštrukturalizácia úverového portfólia

Snahou vedenia SE, a.s. je okrem zabezpečenia finančnej likvidity splácaním dlhovej služby a zabezpečenia potrieb  investičného a prevádzkového charakteru je aj postupná  reštrukturalizácia úverového portfólia tak, ako to umožňuje vlastné generované cash flow v kombinácií s možnosťami získania externého financovania. Ide najmä                      o nahradzovanie krátkodobých zdrojov dlhodobými a slovenských korunách, resp. nahradzovanie úverov s menej výhodnejšími komerčnými podmienkami. 

Záver:

Ako vyplýva z vyššie uvedeného hodnotenia SE, a.s. sa nezaobídu  pri splácaní úverov so štátnou zárukou bez ďalšej záruky štátu.
Čiastočne riešenie by mohlo byť tiež úhrada úverov so štátnou zárukou z výnosu privatizácie SE, a.s.