Príloha č.1: Situácia a finančné nástroje uplatňované v SR

•	Bankové úverovanie MSP
Diskusie vedené s komerčnými bankami a EBOR ukázali, že v princípe by v SR mala existovať dostatočná ponuka úverového kapitálu. Táto ponuka sa však zatiaľ nepribližuje dopytu, hlavne z dôvodu rizika: veľa finančných príležitostí je posudzovaných ako „príliš rizikových“. Tento nesúlad, a v menšej miere aj veľkosť kapitálového trhu, tvoria hlavné prekážky.
V poslednom desaťročí existovala dosť silná podpora presadzovať úverovanie MSP, napr. prostredníctvom NARMSP a rôznych mikropôžičiek. V súčasnosti disponujú banky dostatočným kapitálom a z dôvodu znižovania marže podnikového a štátneho úverovania sa ich pozornosť presúva na sektor MSP. Avšak banky sa stretávajú s problémom kolaterálu a/alebo vlastného majetku, nedostatočnou úrovňou obchodných plánov (napr. nerealistické odhady cash flow) a nespoľahlivosťou účtov, čo ich obmedzuje pri poskytovaní krátkodobých úverov, často na základe osobného ručenia. 
Zníženie ich rizika, napr. vsunutím tzv. „tlmiaceho“ podriadeného alebo „mezzaninového“ úverovania pre rozširujúce sa MSP alebo (čiastočne) poskytnutie garantovaných úverov by určite zvýšilo ochotu bánk poskytovať úvery.
Vzhľadom na relatívne vysokú pracovnú náročnosť menších úverov, banky štandardizujú a zjednodušujú svoje administratívne požiadavky.
•	Nástroje súvisiace s vlastným kapitálom (rizikový kapitál, podriadené úvery, „mezzaninové“ financovanie)
Najčastejšie komentáre na adresu SR sú, že je príliš malé, aby bolo zaujímavé pre zahraničné spoločnosti zaoberajúce sa rizikovým kapitálom (napr. nedostatočné množstvo investičných príležitostí, či chýbajúca možnosť výstupu prostredníctvom uvedenia na burze cenných papierov), ochota slovenských podnikateľov podieľať sa na spoločnom kapitáli so zahraničnými investormi je stále nízka (tento fenomén bol spozorovaný aj v  iných stredoeurópskych krajinách).
Existuje obmedzené množstvo rizikových kapitálových fondov špeciálne aktívnych v SR. Okrem Fondu štartovacieho kapitálu NARMSP sa všetky fondy zaujímajú o väčšie účasti z dôvodu časovo náročného charakteru ich aktivít. Ako sa však zdá, ich investície a výsledky sú limitované.
Príklady:
•	Slovensko-americký podnikateľský fond (40 mil. USD poskytnutých vládou USA) investoval do slovenských MSP už ukončil činnosť;
•	Genesis Private Equity Fund (nedávno zriadil fond na dofinancovanie o objeme 30 mil. EUR pre Českú a Slovenskú republiku s účasťou EIF, EBOR, Českej spořitelny a súkromného investora; všetky doterajšie investície smerovali do Českej republiky);
•	Fond štartovacieho kapitálu (fondy EÚ riadené NARMSP; objem celkových investícií cca 2 mil. EUR);
•	Post Privatisation Fund (43 mil. EUR od EK, EBOR a Slovenskej vlády; jedna zrealizovaná investícia, ukončil činnosť, žiadne ďalšie investície);
•	GIMV Český a Slovenský fond MSP utlmuje svoju činnosť.
Okrem toho v SR existuje niekoľko neslovenských fondov rizikového kapitálu (niektoré s účasťou EBOR) s obmedzeným množstvom investícií.
V iných krajinách inštitucionálni investori, najmä veľké penzijné fondy taktiež zohrávajú rolu investorov s rizikovým kapitálom. V SR je situácia podstatne odlišnejšia, pretože súkromné penzijné spoločnosti existujú iba od začiatku roka 2005 a ešte stále si vytvárajú kapitál. Navyše súčasné nariadenia im nedovoľujú investovať do nekótovaných cenných papierov (ako sú fondy rizikového kapitálu). 
Počas diskusií bolo odborníkmi na rizikový kapitál a ďalšími odborníkmi finančného sektoru zdôrazňované, že v SR nie je dostupný rizikový kapitál pre začínajúce spoločnosti. V iných krajinách financovanie pre takéto spoločnosti pochádza od „Businees Angels“ alebo veľkých spoločností, ktoré považujú takéto investície viac-menej za súčasť ich vlastných výskumno-vývojových aktivít. Okrem týchto investorov môže byť kapitál pre takéto spoločnosti poskytovaný podnikateľmi v oblasti rizikového kapitálu, ale aj „mezzaninovým“ financovaním a/alebo inými spôsobmi, napr. zárukami, za účelom kompenzácie nedostatku kapitálu z majetkových zdrojov podnikateľov.
SZRB disponuje niekoľkými úspešnými mikropôžičkovými a záručnými schémami pre MSP ako zástupca vlády, Kreditanstalt für Wiederaufbau (KfW) , Nordic Bank a EIB v spolupráci so slovenskými komerčnými bankami. SZRB má na starosti schvaľovací proces pre niektoré tieto nástroje, ale vo väčšej miere prenáša toto riadenie na bankový sektor. Mieni sa naďalej špecializovať v tomto segmente na trhu.
Minulý rok Tatra Banka uzavrela záruku vo výške 25 mil. EUR s EIF v mene EK. Je to jediné financovanie EIF tohto druhu so slovenskou bankou.
Špecifické „mezzaninové“ financovanie nie je na Slovensku dostupné. Pred pár rokmi zlyhal pokus EBOR a EIF zriadiť „mezzaninový“ fond spolu so slovenskou bankou napriek tomu, že slovenská banka sa mala zúčastňovať iba 10 %.
V roku 2002 rakúska spoločnosť Finanzierungsgarantie Gesellschaft (FGG) pripravila projektovú analýzu Úverovej a kapitálovej záručnej inštitúcie v SR. V tejto analýze sa uvádza, že existuje vysoký dopyt po financovaní MSP, ktorý môže byť čiastočne uspokojený zárukami, ktoré pokrývajú väčšiu časť rizika, než je ochotný pokryť bankový sektor. Po analýze však nenasledovali konkrétne kroky k zriadeniu takej inštitúcie. 
Okrem SZRB (100 % vlastnená Ministerstvom financií SR) a v obmedzenom rozsahu aj NARMSP, v SR neexistuje špecializovaná spoločnosť, ktorá by sa zaoberala rozvojovým/rizikovým kapitálom alebo vyššie popísanými sofistikovanými finančnými nástrojmi. Relevantné skúsenosti oboch inštitúcií, aj keď rastúce, sú väčšinou obmedzené na mikroúverovanie a niektoré záručné aktivity. Všeobecne sa predpokladá, že v iných častiach slovenského verejného sektora neexistuje know-how a skúsenosti s ovládaním takýchto nástrojov.
Počas diskusií s bankami bolo všeobecne akceptované, že nástroje by mali byť riadené bankovým systémom v čo najväčšom rozsahu za predpokladu, ak by zapadli do ich vlastných administratív. Toto by bolo určite možné v prípade záručného systému pre MSP, kde by bolo rozhodovanie o zárukách za jednotlivé úvery v rukách samotných komerčných bánk.
•	Partnerstvo verejno-súkromného kapitálu
Prostredie PPP bolo diskutované s jednotkou PPP na Ministerstve financií SR a medzinárodnými expertmi. Hlavnými kritickými miestami sa javí nedostatok znalostí hlavných zúčastnených strán, hlavne nižších štátnych úradov a zložitá a dlhá (z toho dôvodu aj nákladná) príprava procesu. Ak niekedy o PPP počuli, tak väčšina obcí mala napr. záujem o PPP ako o nástroj na obídenie rozpočtových obmedzení. 
Súhrn informácií bol predložený vláde SR v apríli 2005. Návrh PPP politiky bude predložený vláde SR koncom novembra 2005 ako prostriedok vytvorenia vhodného správneho prostredia pre PPP projekty zo strany vlády SR. Zároveň sa pripravujú novely niektorých zákonov, ktorých cieľom je zabezpečiť monitorovanie PPP a určité minimálne požiadavky na PPP projekty, pri ktorých sa očakáva vzrastajúci záujem obcí atď., v navrhovanej technickej asistencii.
EK v spolupráci s EIB navrhla nástroj garantovaných úverov pre projekty TEN-Transport. Navrhovaný rozpočet je 1 mld. EUR. Záruka by mala pokryť očakávané deficity v prvých rokoch fungovania PPP projektov. Počas diskusií so slovenským bankovým sektorom by bol podobný nástroj na podporu neistých platobných tokov v prvých rokoch PPP projektov v sektoroch, v ktorých nedávno prebehli reformy (napr. zdravotníctvo, miestna správa), vítaný.