Informácia

o priebehu a výsledkoch 
13. zasadnutia Ministerskej rady OBSE
Ľubľana, 5.-6. decembra 2005

A.	A. Priebeh zasadnutia Ministerskej rady OBSE 
Na 13. zasadnutí Ministerskej rady OBSE (MiR) v Ľubľane v dňoch 5.-6. decembra 2005 malo zastúpenie všetkých 55 účastníckych štátov OBSE (z toho 40 na úrovni ministrov zahraničných vecí). Delegáciu SR viedol minister zahraničných vecí SR Eduard Kukan. Predsedníctvo EÚ zastupoval britský minister pre ľudské práva Ian Pearson a Európsku komisiu (EK) komisárka pre vonkajšie vzťahy Benita Ferrero-Waldner. Ministerská rada zhodnotila činnosť OBSE počas slovinského predsedníctva a menovala oblasti, na ktoré bude Organizácia sústreďovať pozornosť v najbližších rokoch. Počas MiR bolo prijatých 22 dokumentov, pričom osobitne je možné vyzdvihnúť najmä rozhodnutie o posilnení efektívnosti OBSE, regionálne vyhlásenia k Náhornému Karabachu a Gruzínsku, koncept manažmentu hraníc, viaceré rozhodnutia k boju proti terorizmu, ako aj rozhodnutie k tolerancii. Opätovne sa nepodarilo prijať záverečnú ministerskú deklaráciu kvôli chýbajúcemu konsenzu v otázke zmienky Istanbulských záväzkov (týkajúcich sa odsunu vojenských jednotiek a techniky RF z územia Gruzínska a Moldavska), ako ani vyhlásenie ku Kosovu (kvôli nezhode ohľadom zmienky Helsinského záverečného aktu - obsahujúceho o. i. princípy nedotknuteľnosti hraníc a teritoriálnej integrity štátov). Neboli prijaté ani rozhodnutie o pravidlách a procedúrach a dokument k doplnkovým záväzkom v oblasti volieb. 
B. Stručný prehľad niektorých najdôležitejších vystúpení
Počas zasadnutia Ministerskej rady OBSE vystúpili s prejavom všetky účastnícke štáty, partneri pre spoluprácu ako aj predstavitelia viacerých medzinárodných organizácií. Mnohí predstavitelia vo svojich vystúpeniach zdôraznili potrebu pokračovať v spoločnom boji proti terorizmu, zdôraznili význam relevantných protiteroristických rozhodnutí MiR, podporili reformu OBSE. Ďalej podčiarkli nevyhnutnosť boja voči netolerancii a diskriminácii, ocenili tohtoročnú konferenciu OBSE k antisemitizmu a iným formám netolerancie, ktorá sa uskutočnila v španielskej Cordobe. V súvislosti so Zmluvou o konvenčných ozbrojených silách v Európe (ZKOS) väčšina ministrov členských krajín EÚ a NATO pripomenula, že niektoré záväzky z Istanbulského summitu z roku 1999 ešte neboli splnené. Ich urýchlené splnenie by vytvorilo podmienky pre zmluvné strany pokročiť s ratifikáciou adaptovanej ZKOS. Účastníci zasadnutia ďalej vyjadrili znepokojenie nad viacerými pretrvávajúcimi konfliktmi na území OBSE, vrátane tzv. „zmrazených“ konfliktov v Náhornom Karabachu, Podnestersku a Gruzínsku. 
            Úradujúci predseda OBSE (CiO), minister zahraničných vecí Slovinska Dimitrij Rupel podčiarkol dôležitosť implementácie záväzkov účastníckych štátov OBSE (ú.š.), ktorá bola jednou z priorít slovinského predsedníctva. Potvrdil pokračujúcu úlohu OBSE pri prevencii konfliktov, postkonfliktnej rehabilitácii, budovaní občianskej spoločnosti, dodržiavaní ľudských práv a podpore demokracie. Organizácia  musí byť posilnená, aby dokázala adekvátne reagovať na nové bezpečnostné výzvy (migrácia, integrácia, organizovaný zločin, bezpečnosť hraníc). Na rozdiel od začiatku roku 2005 (keď OBSE nemala dohodnuté nové príspevkové škály ani prijatý rozpočet, nemala ešte určeného nového generálneho tajomníka, viacerí hovorili o tzv. návrate studenej vojny a spochybňovali samotnú existenciu organizácie) v súčasnosti už možno hovoriť o podstatne konštruktívnejšej atmosfére v rámci OBSE (bola dosiahnutá dohoda na revidovaných príspevkových škálach, organizácia má nového GT atď.) CiO Rupel ďalej poukázal na udalosti v Kirgizsku, Uzbekistane, vývoj situácie na Kaukaze, predovšetkým v Gruzínsku a Azerbajdžane, ďalej v Moldavsku a Kazachstane. OBSE všade zohrala a naďalej zohráva dôležitú úlohu. V súvislosti s Gruzínskom vyjadril optimizmus a uvítal spoločné vyhlásenie Gruzínska a RF z mája t.r. o uzatvorení a stiahnutí vojenskej bázy RF z Gruzínska. V Moldavsku boli po takmer roku obnovené rokovania, do ktorých sú odteraz zahrnuté aj USA a EÚ (formát 5+2). Naďalej treba venovať zvýšenú pozornosť Balkánu, nakoľko región patrí do rámca Európskej únie. V súčasnosti začínajú diskusie o budúcom štatúte Kosova a je dôležité, aby sa ú.š. prostredníctvom ministerského vyhlásenia  zhodli na ďalšej úlohe OBSE v regióne. Zabúdať by sa nemalo ani na Srbsko a Čiernu Horu (SČH) alebo Bosnu a Hercegovinu (BaH). Neflexibilná (resp. reštriktívna) vízová politika voči regiónu nie je správna pri riešení problémov spojených s organizovaným zločinom alebo pracovnou migráciou. Kľúčové je budovanie kapacít. CiO takisto uvítal skutočnosť, že budúci rok bude v rámci OBSE venovaná väčšia pozornosť otázkam spojeným s energetickou bezpečnosťou, dopravou a zmenami vo vojenskej doktríne. Na záver svojho úvodného vystúpenia CiO Rupel podčiarkol dôležitosť spolupráce s ostatnými partnermi a medzinárodnými organizáciami a v tejto súvislosti poukázal aj na zváženie otvorenia dialógu s Čínou. 
            Keďže sa na záver MiR nepodarilo prijať spoločnú ministerskú deklaráciu, bolo vydané (tak ako aj počas uplynulých dvoch rokov) vyhlásenie úradujúceho predsedu OBSE, v ktorom boli zhrnuté najdôležitejšie postoje a výsledky MiR (správa panelu eminentných osobností k reforme OBSE, rozhodnutie o posilnení efektívnosti OBSE, dohoda o príspevkových škálach na roky 2005-2007, prijatie konceptu k bezpečnosti a manažmentu hraníc). Ďalej bola zdôraznená významná úloha inštitúcií a misií OBSE, spoločný boj proti terorizmu a komplexný prístup k bezpečnostným hrozbám (vrátane organizovaného zločinu, ilegálneho obchodovania s ľuďmi, narkotikami, zbraňami a ilegálnej migrácie). Bol uvítaný pokrok v plnení Istanbulských záväzkov RF voči Gruzínsku, avšak nie vo vzťahu k Moldavsku. Takisto bolo uvítané rozhodnutie uskutočniť seminár k vojenským doktrínam (február 2006) ako aj dôležitosť 3. Hodnotiacej konferencie ZKOS. Ministri tiež potvrdili dôležitosť plnenia záväzkov v oblasti demokratických volieb, pokračovanie podpory tolerancie a nediskriminácie, ako aj spoluprácu s ostatnými partnermi, medzinárodnými a mimovládnymi organizáciami.
Generálny tajomník (GT) OBSE Marc Perrin de Brichambaut zdôraznil, že organizácia by sa mala naďalej sústrediť na  svoje hlavné aktivity, ktorými sú prevencia konfliktov, ochrana ľudských práv, podpora demokracie. Viac pozornosti treba venovať integrácii, podpore tolerancie a nediskriminácie. Prístup OBSE by mal byť naďalej prierezový vo všetkých troch dimenziách. 
Minister pre ľudské práva Veľkej Británie Ian Pearson v mene EÚ zdôraznil, že EÚ je pevným zástancom OBSE, jej najväčším prispievateľom a OBSE chce vidieť ako silnú, aktívnu organizáciu, schopnú reagovať na bezpečnostné výzvy, zachovávajúc si pritom svoju integritu a princípy. EÚ podporuje prácu Úradu OBSE pre demokratické inštitúcie a ľudské práva (ODIHR), ktorého profesionalita a nestrannosť sú nesmierne dôležitými. Autonómia ODIHR by nemala byť ohrozená, nakoľko je nevyhnutná pre plnohodnotný výkon. EÚ je však otvorená diskusii o tom ako napr. zlepšiť geografickú rovnováhu volebných pozorovateľov. EÚ vyjadrila znepokojenie nad situáciou ľudských práv v Turkménsku a Bielorusku a vyzvala bieloruskú vládu, aby včas zaslala pozvanie ODIHR-u na pozorovanie prezidentských volieb v roku 2006. EÚ zostáva naďalej znepokojená pretrvávajúcimi konfliktmi v Gruzínsku a Moldavsku. Vo svojom záverečnom vystúpení takisto vyzvala RF k čo najskoršiemu úplnému splneniu svojich Istanbulských záväzkov, hoci uvítala pokrok, ktorý v tomto smere nastal v Gruzínsku. V podobnom duchu vystúpila aj komisárka EK pre zahraničné vzťahy Benita Ferrero-Waldner, ktorá o.i. zdôraznila posilnenie spolupráce medzi EÚ a OBSE, ktoré by sa mali vzájomne dopĺňať. 
Námestník ministerky zahraničných vecí USA pre politické záležitosti Nicholas Burns zdôraznil, že USA prikladajú veľký význam OBSE, ktorej úlohou je ochrana ľudských práv, podpora slobody a demokracie. Po premenách v krajinách strednej a východnej Európy by hodnoty OBSE mali byť šírené ďalej aj na Balkáne, Kaukaze a v Strednej Ázii. Treba pomáhať krajinám, kde ľudia žijú v totalitných, autoritatívnych, resp. diktátorských režimoch. OBSE je nesmierne dôležitá transatlantická inštitúcia, ktorú treba posilňovať. USA ďalej vysoko ocenili prácu ODIHR. Dôležitá je tiež jeho práca pri podpore tolerancie a boji proti rasizmu a xenofóbii. USA ocenili prácu inštitúcií a misií OBSE, predovšetkým úspech OBSE na Balkáne. 
Minister zahraničných vecí RF Sergej Lavrov ocenil prácu slovinského predsedníctva a  doposiaľ dosiahnuté výsledky OBSE, jej komplexný prístup k bezpečnosti. Podľa názoru RF sa však organizácia v  posledných rokoch odklonila od svojho pôvodného poslania  slúžiť ako dôležité fórum pre politický dialóg. Skutočnosť, že od roku 1999 nebolo možné navrhnúť vhodnú agendu na zvolanie summitu ú.š., možno považovať za znak, že niečo nie je v poriadku v rámci OBSE. Celý rok sa diskutuje o mnohých aj ambicióznych otázkach a cieľoch, avšak v decembri, keď treba prijať politické rozhodnutia, sa ú.š stávajú rukojemníkmi dvoch-troch otázok, ktoré sú všetkým dobre známe. Pre RF je reforma OBSE nie cieľom, ale cestou, resp. prostriedkom ako odstrániť geografické a tematické rozdiely a vypracovať transparentné pravidlá, ktoré umožnia organizácii riadne fungovať. Vážne zlepšenia sú potrebné v práci ODIHR, jeho autonómia sa premenila na úplnú absenciu kontroly. Kľúčová oblasť je volebný monitoring, kde je podľa RF absolútne nevyhnutné zaviesť jasné a transparentné princípy metodológie pri formovaní pozorovateľských misií, určovaní jej vedúcich, atď. Nestranne je treba zhodnotiť Kodanský dokument z roku 1990. RF má k dispozícii štatistiky, ktoré jasne ukazujú, že viaceré ú.š. (hlavne na západ od Viedne) vo svojej legislatíve vôbec nemajú zachytené modality pre účasť medzinárodných pozorovateľov na voľbách. V niektorých krajinách existujú dokonca priame zákazy. RF uprednostňuje adekvátnu implementáciu Kodanského dokumentu. Ďalšími prioritami RF v oblasti ľudskej dimenzie sú ochrana práv národnostných menšín, podpora tolerancie, boj proti rôznym formám xenofóbie, náboženského a politického extrémizmu, obchodovaniu s ľuďmi ako aj otázky spojené s migráciou. S. Lavrov poukázal na situáciu ruskej menšiny v Estónsku a Lotyšsku, pričom vyjadril nádej, že v dialógu s orgánmi týchto dvoch štátov sa podarí dosiahnuť lepšie výsledky ako doposiaľ. V súvislosti s politicko-vojenskou dimenziou OBSE poukázal na skutočnosť, že implementácia jedného z najdôležitejších záväzkov z Istanbulského summitu – ratifikácia adaptovanej Zmluvy o konvenčných ozbrojených silách v Európe (ZKOS) – zostáva zablokovaná.   Ak sa v blízkej budúcnosti nepodniknú kroky v tomto smere, krajiny sa dostanú do nebezpečenstva straty celého režimu kontroly konvenčných zbraní v Európe. V oblasti boja proti terorizmu a narkotikám by mala byť prioritou otázka podpory OBSE Konvencii Rady Európy (RE) o prevencii proti terorizmu. OBSE musí byť zreformovaná - RF chce vidieť OBSE ako skutočne životaschopnú, demokratickú, efektívnu a užitočnú organizáciu pre všetky jej ú.š. RF vyjadrila poľutovanie nad skutočnosťou, že nebol dosiahnutý konsenzus k regionálnemu vyhláseniu k Moldavsku. Takisto je škoda, že nebol prijatý dokument ku Kosovu. Je to extrémne zložitý konflikt s vážnymi dôsledkami. 
Minister zahraničných vecí Belgicka Karel de Gucht pripomenul neľahký začiatok roka, avšak budúcnosť sa teraz zdá byť sľubná. OBSE je nesmierne dôležitá pri presadzovaní mieru, stability, slobody a ekonomického rozvoja. Príliš často však ešte prevažuje skepticizmus, keď sa hovorí  o efektivite OBSE. OBSE je spoločenstvo dialógu, osobitne ak nastane nezhoda ohľadom plnenia záväzkov. Hlavnou úlohou OBSE nie je sankcionovať, ale vzájomne pomáhať ú.š. pri implementácii ich záväzkov vychádzajúcich z Helsinského záverečného aktu a Parížskej charty. Cieľom belgického predsedníctva v OBSE bude  posilnenie spolupráce s EÚ, NATO, RE a ostatnými partnermi. Tematicky sa Belgicko sústredí hlavne na posilnenie vlády zákona (rule of law) a boj proti organizovanému zločinu. Druhou prioritou bude väčšia rovnováha medzi tromi dimenziami OBSE s dôrazom  na ekonomicko-environmentálnu dimenziu. V roku 2006 jednou z najdôležitejších diskutovaných otázok bude štatút Kosova.
Minister zahraničných vecí Srbska a Čiernej Hory Vuk Draškovič vo svojom prejave poukázal na situáciu srbskej menšiny v Kosove a vyzval medzinárodné spoločenstvo, aby tam obnovilo dodržiavanie ľudských práv. Rázne treba odmietnuť ultimátum niektorých extrémnych predstaviteľov albánskej väčšiny v Kosove, ktorí tvrdia, že v prípade, ak provincii nebude udelený štatút nezávislosti, tak potom srbská menšina, medzinárodné sily a polícia sa stanú terčom masového teroru. Je nemysliteľné a nedopustiteľné, aby sa základom štátu stal kriminálny čin a vznik štátu bol odmenou za zločiny. 
C. Hodnotenie Ministerskej rady a prehľad najdôležitejších prijatých dokumentov
Napriek neprijatiu politickej deklarácie MiR prijala rad rozhodnutí, ktorých implementácia bude znamenať konkrétny príspevok OBSE k upevňovaniu bezpečnosti a stability v regióne pôsobnosti, efektívnejšej angažovanosti v boji s terorizmom a v neposlednom rade pri dodržiavaní štandardov v oblasti ľudskej dimenzie. 
Priebeh a atmosféru Ministerskej rady OBSE v Ľubľane ovplyvnili predovšetkým diskusia o reforme a zefektívnení činnosti OBSE, pretrvávajúca polemika o  ľudskej dimenzii OBSE, ako aj pokračujúce úsilie o riešenie zmrazených konfliktov na území OBSE. K rezonujúcim témam MiR patrili aj terorizmus, migrácia a integrácia, ako aj tolerancia a boj proti diskriminácii. Pozitívnym faktorom pre atmosféru na MiR bolo prijatie rozpočtových škál OBSE na r. 2005-2007 krátko pred jej konaním (25.11.2005). Medzi najdôležitejšie okruhy rokovaní možno zaradiť nasledovné body:

Ministerská deklarácia
	Podobne ako na posledných dvoch ministerských radách v Maastrichte (r. 2003) a v Sofii (r. 2004) nebola ani v Ľubľane prijatá ministerská deklarácia. Dôvodom bol opätovne spor medzi RF na jednej strane a USA, EÚ a krajinami GUAM na druhej strane, ohľadom zmienky Istanbulských záväzkov o odsune vojenských jednotiek a techniky RF z územia Gruzínska a Moldavska. 

Zmrazené konflikty 
Krajiny GUAM (t.j. Gruzínsko, Ukrajina, Azerbajdžan, Moldavsko) vo svojich vystúpeniach vyzývali OBSE, aby sa intenzívnejšie venovala riešeniu zmrazených konfliktov. Priaznivejšia atmosféra vo vzťahoch medzi Azerbajdžanom a Arménskom, ku ktorej v priebehu roku 2005 prispeli aj spolupredsedovia Minskej skupiny OBSE, sa prejavila aj v prijatí vyhlásenia k Náhornému Karabachu.       

Regionálne vyhlásenia
	Na podnet slovinského predsedníctva boli diskutované 4 regionálne vyhlásenia, pričom dve z nich boli prijaté (ku Gruzínsku a k Náhornému Karabachu) a k dvom z nich sa nepodarilo dosiahnuť dohodu (ku Kosovu a k Moldavsku). Vyhlásenie ku Kosovu nebolo prijaté vzhľadom na nemožnosť dohody ohľadom zmienky Helsinského záverečného aktu (obsahujúceho o. i. princípy nedotknuteľnosti hraníc a teritoriálnej integrity štátov), ktorú podporovalo predovšetkým Srbsko a Čierna Hora a Azerbajdžan. Proti bolo predovšetkým Albánsko. Vyhlásenie k Moldavsku nebolo prijaté kvôli protichodným pozíciám Moldavska a RF. 

Vyhlásenie ku konfliktu, ktorým sa zaoberá Minská skupina OBSE (Náhorný Karabach)
	Text tohto vyhlásenia bol dohodnutý na stretnutí ministrov zahraničných vecí Azerbajdžanu a Arménska, ktoré sa uskutočnilo počas MiR. Vo vyhlásení sa víta pokrok v rokovaniach dosiahnutý v r. 2005 v rámci tzv. Pražského procesu. Ďalej sa vyjadruje nádej, že sa podarí prejsť od rokovaní k rozhodnutiam. 

Vyhlásenie ku Gruzínsku 
V tomto vyhlásení sa vyjadruje podpora suverenite a teritoriálnej integrite Gruzínska, oceňujú sa iniciatívy smerujúce k mierovému urovnaniu konfliktu v Južnom Osetsku,  podporuje sa spolupráca OBSE s OSN v Abcházsku a takisto sa oceňuje aj spoločné vyhlásenie RF a Gruzínska z 30.5.2005 o odsune vojenských základní RF z Batumi a Akhalkalaki.   
	   		
Reforma 
      	Medzi ú. š. neexistuje zhoda o potrebe zásadnejších zmien v organizácii. RF a väčšina krajín SNŠ je nespokojná s fungovaním OBSE a zasadzuje sa za jej reformu, ktorá by mala priniesť väčšiu transparentnosť a efektívnosť činnosti organizácie. Viaceré návrhy na zefektívnenie organizácie boli podporené aj zo strany menších ú. š., ako aj väčšiny členských krajín EÚ (vrátane SR). Na druhej strane predovšetkým USA a čiastočne aj niektoré členské krajiny EÚ (napr. UK) sú v princípe spokojné s činnosťou organizácie, existujúci stav považujú za vyhovujúci a odmietajú zásadnejšie zmeny. V dôsledku toho bolo prijaté len rozhodnutie o posilnení efektívnosti OBSE (tzv. cestovná mapa reformy). Je to jeden z najdôležitejších prijatých dokumentov MiR. Obsahuje plán nasledovných úloh pre Stálu radu OBSE v oblasti zvýšenia efektívnosti OBSE na r. 2006: pravidlá a procedúry, zavedenie štruktúry troch výborov, posilnenie efektívnosti a transparentnosti OBSE, modernizácia Sekretariátu, zváženie možnosti udeliť OBSE právnu subjektivitu, privilégiá a imunity. Rozhodnutie zároveň poveruje ODIHR, aby sa zaoberal niektorými otázkami súvisiacimi s voľbami (implementácia existujúcich záväzkov, možné doplnkové záväzky, posilnenie a rozšírenie volebných aktivít, zlepšenie efektívnosti pomoci ú.š.). 

Polemika o ľudskej dimenzii
	RF, Bielorusko a ďalšie krajiny SNŠ kritizovali najmä volebnú metodológiu a celkové pôsobenie ODIHR v oblasti volieb. Viaceré krajiny SNŠ sa počas MiR vyjadrovali kriticky aj k činnosti mimovládnych organizácií (MVO). 
D. Aktivity delegácie SR
Minister zahraničných vecí (ZV) SR E. Kukan vo svojom vystúpení  ocenil slovinské predsedníctvo OBSE a zablahoželal mu k prijatiu rozpočtových škál OBSE na roky 2005-2007. Pripomenul správu Panelu osobností a vyjadril presvedčenie, že očakávané ministerské rozhodnutie k posilneniu efektívnosti OBSE posunie proces reformy dopredu. Vyjadril znepokojenie nad posledným vývojom v Bielorusku a Uzbekistane, ako aj poľutovanie nad nedostatočným pokrokom pri riešení tzv. zmrazených konfliktov a pri plnení Istanbulských záväzkov. Ocenil celkovo pozitívny vývoj na Balkáne, pripomenul potrebu dlhodobej medzinárodnej prítomnosti v Kosove, vyslovil sa za postupné uzatvorenie misie OBSE v Chorvátsku, za čo mu osobne poďakovala ministerka zahraničných vecí Chorvátska. Počas MiR absolvoval E. Kukan dve bilaterálne stretnutia s ministrami ZV Kórejskej republiky a Kazachstanu, na ktorých boli prerokované predovšetkým otázky vzájomnej spolupráce. Pôvodne plánované stretnutie s ministrom ZV Srbska a Čiernej Hory sa neuskutočnilo z dôvodu meškania lietadla delegácie SR.     
Delegácia SR sa takisto počas celej MiR aktívne zúčastňovala na jednotlivých paralelných rokovaniach nižších orgánov OBSE, vrátane koordinačných stretnutí EÚ a NATO, na ktorých sa o. i. pripravovali vystúpenia EÚ (na úvod a záver MiR), ako aj vystúpenie krajín NATO na záver MiR. EÚ aj NATO vo svojich záverečných vystúpeniach vyzvali RF na splnenie Istanbulských záväzkov.
E. Závery
13. zasadnutie MiR OBSE sa skončilo podobne ako predchádzajúce dve zasadnutia v Sofii a Maastrichte (v roku 2004, resp. 2003) bez prijatia spoločnej politickej deklarácie. Nepodarilo sa k nej dosiahnuť konsenzus, nakoľko RF nesúhlasila so zmienkou o plnení svojich Istanbulských záväzkov, týkajúcich sa stiahnutia svojich vojsk a výzbroje z územia Moldavska a Gruzínska. Na druhej strane bol prijatý celý rad meritórne relevantných dokumentov vrátane tzv. roadmap k reforme, ktorá identifikuje oblasti, ktorým sa má organizácia v budúcom roku primárne venovať.
Napriek tomuto nejednoznačnému hodnoteniu možno konštatovať, že OBSE sa po tohtoročnej MiR nachádza v oveľa lepšom stave než tomu bolo pred rokom po MiR v Sofii. Organizácia má dohodnuté príspevkové škály na roky 2005-2007 (a tým zabezpečené financovanie svojich aktivít), čo predstavuje reálny predpoklad dohody o budúcoročnom rozpočte (pozn. dňa 20.12.2005 Stála rada prijala rozhodnutie o rozpočte na rok 2006), má nového generálneho tajomníka a dohodla sa na smerovaní svojej ďalšej činnosti.
Zvádzať všetky existujúce komplikácie činnosti OBSE len na odmietanie zahrnutia Istanbulských záväzkov do politických dokumentov zo strany RF by bolo príliš zjednodušené a nepresné. V organizácii naďalej existuje podstatný rozdiel v názoroch na jej fungovanie.  Pokračujú rozdiely ohľadom hodnotenia plnenia záväzkov OBSE (najmä v oblasti ľudskej dimenzie), ohľadom efektívnosti fungovania organizácie a nevyhnutnosti a rozsahu jej reformy, ako aj ohľadom vnímania ľudskej dimenzie (najmä otázky volebného monitoringu). Rozdielnosť prístupu bola evidentná aj v záverečných vystúpeniach EÚ a USA na jednej a RF na druhej strane na konci MiR. RF, Bielorusko a niektoré ďalšie krajiny SNŠ (Uzbekistan, Kazachstan) sa snažia o zásadnú reformu fungovania organizácie ako aj väčšiu kontrolu aktivít v oblasti ľudskej dimenzie zo strany účastníckych štátov (najmä ODHIR a v jej rámci oblasti volieb). Rozdiely sa však prejavujú aj medzi členskými krajinami EÚ a NATO. Najmä USA a UK sa snažia o udržanie status quo a zabránenie výraznejším zmenám. Fungovanie OBSE v súčasnosti plne vyhovuje ich predstavám a očakávaniam. Krajiny EÚ (vrátane SR, s výnimkou UK, podporované Nórskom a Švajčiarskom) pripúšťajú, že OBSE potrebuje určité interné zmeny svojho fungovania hlavne s cieľom zvýšenia efektivity svojej činnosti. Ako potvrdila aj správa Panelu eminentných osobností, vo viacerých oblastiach si vyžadujú mechanizmy i aktivity OBSE zmeny, ktoré by jej mali pomôcť lepšie reagovať na nové výzvy a hrozby. Preto je dôležité o týchto zmenách diskutovať, pričom prijatý plán reformy je k tomu dobrým základom. Podľa vyjadrenia všetkých ministrov a vedúcich delegácií OBSE zohráva naďalej dôležitú úlohu v oblasti kooperatívnej bezpečnosti v priestore od Vancouveru až po Vladivostok. 

14. zasadnutie MiR pod predsedníctvom Belgicka sa uskutoční v dňoch 4.–5. decembra 2006 v Bruseli. Od januára 2006 sa súčasťou Trojky OBSE stáva Španielsko ako predsedajúca krajina v roku 2007. MiR takisto odsúhlasila kandidatúru Fínska na miesto predsedníckej krajiny  v roku 2008.