Ú v o d 

	Predložený materiál rieši problém pružnosti práce s daňovými nedoplatkami a colnými nedoplatkami.

	Zámerom stratégie je navrhnúť postup, ktorým by sa znížili daňové nedoplatky a colné nedoplatky a zároveň by obmedzoval vznikanie daňových nedoplatkov a colných nedoplatkov v budúcnosti, a to predovšetkým účinnou prevenciou.

	V materiáli sa navrhuje legislatívne upraviť postup pri nakladaní s daňovými nedoplatkami a colnými nedoplatkami prihlásenými do konkurzného konania a vyrovnacieho konania  a  taktiež i započítavanie daňových nedoplatkov a colných nedoplatkov so záväzkami štátneho rozpočtu. 

I. Daňové nedoplatky	

Celkové daňové nedoplatky majú rastúcu tendenciu a k 31.12.2002 dosiahli sumu 75,0 mld. Sk. Prehľad o celkových daňových nedoplatkoch podľa jednotlivých pracovísk Daňového riaditeľstva SR v členení na nedoplatky  vymáhateľné, prihlásené do konkurzného konania a vyrovnacieho konania, nevymožiteľné, ako aj výška znížených daňových nedoplatkov a návrh smerného čísla zníženia daňových nedoplatkov na rok 2003 podľa jednotlivých pracovísk sa uvádza v tabuľke. 

Pracovisko DR SR	Daňové nedoplatky k 31.12.2002
                                              v tis. Sk	*)  Výška znížených daňových nedoplatkov
v roku 2002
v tis. Sk	Návrh smerného čísla
zníženia daňových   nedoplatkov na rok 2003 podľa pracovísk 
DR SR
v mld. Sk	
	s p o l u	z toho:			
		vymáhateľné	prihlásené do konkurzného konania a vyrovnacieho konania	nevymožiteľné			
Bratislava	13 670 572	 10 363 683	   2 354 752	     952 137	   4 782 110	       2,9	
Trnava	  5 853 436	   1 669 025	   2 952 305	  1 232 106	   1 078 026	       0,82	
Trenčín	  7 842 924 	   2 540 383	   4 156 502	  1 146 039	   1 122 617	       0,87	
Nitra	  6 893 864	   3 121 282	   2 971 748	     800 834	   1 278 441	       1,0	
Žilina	  8 346 095	   2 442 485	   4 393 363	  1 510 247	   1 647 882	       0,6	
B. Bystrica	  8 632 925	   3 412 977	   3 286 136	  1 933 812	   1 130 244	       1,1	
Prešov	10 736 593	   2 983 826	   4 241 239	  3 511 528	   1 154 803	       0,7	
Košice	13 026 306 	   7 585 846	   4 050 921	  1 389 539	   1 440 030	       1,3	
S p o l u 	75 002 715	 34 119 507	 28 406 966	12 476 242	 13 634 153	       9,29	

*) Znížené daňové nedoplatky úkonmi správcu dane, a to: kompenzáciou s preplatkami na jednotlivých druhoch daní, nadmernými odpočtami na dani z pridanej hodnoty, vratkami spotrebných daní, vykonanými úkonmi správcu dane (napr. výzvy na zaplatenie, záložné právo) a vymáhaním daňových nedoplatkov. 

	Pokiaľ ide o vymáhateľné daňové nedoplatky a využitie kompenzácií na úhradu daňových nedoplatkov je potrebné poznamenať, že v nadväznosti na novelu zákona o dani z pridanej hodnoty účinnej od 1.1.2003 sa predpokladá pokles objemu kompenzácií nadmerných odpočtov, ktoré sa realizujú podľa  § 63 ods. 8 zákona SNR č. 511/1992 Zb. o správe daní a poplatkov a o zmenách v sústave územných finančných orgánov v znení neskorších predpisov (ďalej len „zákon SNR č. 511/1992 Zb. v znení neskorších predpisov). Použitie nadmerného odpočtu dane z pridanej hodnoty na kompenzáciu daňových nedoplatkov bolo umožnené s účinnosťou od 1.9.1999 zákonom č. 219/1999 Z.z., ktorým sa menil a dopĺňal zákon SNR č. 511/1992 Zb. v znení neskorších predpisov, a to doplnením do § 63 ods. 8. Podľa § 23 ods. 2 zákona o dani z pridanej hodnoty je možné od 1.1.2003 použiť na kompenzáciu  nadmerné odpočty  uplatnené platiteľom dane len v prípade, keď  vývoz tovaru, vývoz služieb a medzinárodná doprava budú tvoriť najmenej 30 % z uskutočnených zdaniteľných plnení v cenách bez dane v príslušnom zdaňovacom období. 

	Za obdobie od 1.9.1999 do 31.12.2002 z celkového zníženia daňových nedoplatkov v sume 62,6 mld. Sk predstavuje zníženie daňových nedoplatkov z dôvodu kompenzácie nadmerného odpočtu na dani z pridanej hodnoty cca 24,5 mld. Sk, čo je 39,1 %.

	Sledovanie stavu a vývoja daňových nedoplatkov v predchádzajúcich rokoch bolo zamerané na monitorovanie nedoplatkov podľa daní a podľa právnych foriem. Vývoj daňových nedoplatkov podľa odvetví sa nesledoval, a preto nie je zhodnotený za predchádzajúce roky.

	Prehľad o daňových nedoplatkoch podľa jednotlivých odvetví k 31.12.2002 je uvedený v prílohe č. 1. 

Ako z prílohy č. 1 vyplýva, najvyššie daňové nedoplatky eviduje daňová správa u odvetvia Veľkoobchod a sprostredkovanie obchodu, okrem  motorových vozidiel vo výške 19 081 mil. Sk. Najvyšší počet  subjektov, u ktorých eviduje daňová správa nedoplatky je u odvetvia  Nezaradené. 

Činnosť nezaradené je povolené používať v prípadoch, keď registrátor vkladá osobu do registra daňových subjektov s dôvodom evidencie spoločník, vrátenie dane z pridanej hodnoty diplomatickým pracovníkom a majetkové dane. Činnosť nezaradené môže mať tiež osoba, ktorá má príjmy len zo závislej činnosti a podáva daňové priznanie k dani z príjmov zo závislej činnosti.

Priemerná výška nedoplatku u odvetví s najväčšími nedoplatkami je nepriaznivá u odvetvia 29 Výroba strojov a zariadení i.n., kde priemerná výška nedoplatku na 1 daňový subjekt je vo výške 6 620 tis. Sk  a odvetvia 15 Výroba potravín a nápojov, kde priemerná výška nedoplatku na 1 daňový subjekt je vo výške 5 028  tis. Sk.

Z predchádzajúceho vyplýva, že odvetvia, ktoré vykazujú najväčšie nedoplatky, možno považovať za rizikové. Podľa právnej formy najväčšie nedoplatky v týchto odvetviach eviduje daňová správa u spoločností s ručením obmedzeným, akciových spoločností a fyzických osôb nezapísaných v  Obchodnom registri. Najvyššie nedoplatky sú evidované na dani z pridanej hodnoty a dani z príjmov právnických osôb.
 
Pri akciových spoločnostiach eviduje daňová správa  najväčšie nedoplatky v nasledovných odvetviach:

-	výroba strojov a zariadení i.n.,
-    veľkoobchod a sprostredkovanie obchodu, okrem  motorových vozidiel.

Pri spoločnostiach s ručením obmedzeným eviduje daňová správa najväčšie nedoplatky v odvetviach:

-	veľkoobchod a sprostredkovanie obchodu, okrem  motorových vozidiel,
-	maloobchod, okrem motorových vozidiel a motocyklov, oprava spotrebného tovaru,
-	výroba potravín a nápojov.

Pri fyzických osobách nezapísaných v Obchodnom registri eviduje daňová správa najväčšie nedoplatky u odvetví:

-	veľkoobchod a sprostredkovanie obchodu, okrem  motorových vozidiel,
-	maloobchod, okrem motorových vozidiel a motocyklov, oprava spotrebného tovaru.

Zdravotnícke zariadenia

Nedoplatky u štátnych zdravotníckych zariadení boli k 31.12.2002 vo výške 377,6 mil. Sk  na  istine  a  172 mil. Sk  na  penále. V porovnaní s rokom 2001 nedoplatky na istine klesli o  25 mil. Sk a na penále vzrástli o 28 mil. Sk. Aj napriek tomu, že legislatíva u týchto zariadení neupravuje obmedzenie vymáhania daňových nedoplatkov, daňová správa z etického  a morálneho hľadiska tieto vymáhala tak, aby nedošlo k ochromeniu fungovania týchto zariadení. 

Železničná doprava

	K 31.12.2002 eviduje daňová správa nedoplatky vzniknuté v roku 2002 v odvetví železničná doprava vo výške 53,6 mil. Sk. Tieto nedoplatky vznikli v priebehu roka 2002 a evidované sú na dani zo závislej činnosti na vyrubených sankciách. Nedoplatok na jednotlivých organizačných zložkách vysporadúva správca dane priebežne z nadmerných odpočtov, resp. podľa § 103 zákona SNR č. 511/1992 Zb. v znení neskorších predpisov má možnosť poskytnúť úľavu do výšky sankčnej zložky.

Najväčší daňoví dlžníci 

Daňová správa monitoruje 100 najväčších daňových dlžníkov, u ktorých je k 31.12.2002 zaznamenaný nedoplatok vo výške 22 789 mil. Sk, čo predstavuje 30,4 % z celkového objemu nedoplatkov.

Na väčšinu z nich bol vyhlásený konkurz. Daňové nedoplatky sú evidované prevažne na nezaplatenej dani z pridanej hodnoty a dani z príjmov právnických osôb.

	Vzhľadom na vyššie uvedené a predovšetkým na návrh smerných čísel zníženia daňových nedoplatkov na rok 2003 je potrebné hľadať aj iné spôsoby znižovania daňových nedoplatkov, ktoré by mali spočívať v dvoch základných rovinách, a to:

-	v návrhu riešení vzniknutých daňových nedoplatkov, 
-	v prevencii vzniku daňových nedoplatkov.

A.	Návrh na riešenie stavu daňových nedoplatkov

Súčasne platný zákon SNR č. 511/1992 Zb. v znení neskorších predpisov umožňuje nižšie uvedené postupy s tým, že v pripravovanej novele tohto zákona sa niektoré ustanovenia navrhujú dopracovať: 

1)	Započítanie daňových pohľadávok a daňových záväzkov (§ 63)

Preplatky daňového subjektu na jednotlivých druhoch daní možno použiť na úhradu jeho daňového nedoplatku na inej dani, prípadne ako preddavok na dosiaľ nesplatnú daňovú povinnosť pri dani, pri ktorej nedoplatok vznikol. Taktiež sa kompenzuje aj nadmerný odpočet dane z pridanej hodnoty (v súčasnosti len pri vývoze) a spotrebná daň, ktorá má byť vrátená a cestná daň, pri ktorej bolo uplatnené jej vrátenie. Sme toho názoru, že úprava tohto spôsobu je v citovanom zákone dostatočne riešená.

2)	Odpísanie daňového nedoplatku pre nevymožiteľnosť (§ 65)

V tomto ustanovení je upravený postup  na odpísanie daňového nedoplatku pre nevymožiteľnosť.

Daňový nedoplatok môže správca dane odpísať z vlastného podnetu, ak je nevymožiteľný. Za nevymožiteľný sa považuje nedoplatok, ktorý sa bezvýsledne vymáha od daňového dlžníka aj od iných osôb, od ktorých mohol byť vymáhaný, najmenej šesť rokov po skončení roka, v ktorom tento nedoplatok vznikol, alebo ak by neviedlo vymáhanie zrejme k výsledku, alebo ak je pravdepodobné, že by náklady vymáhania presiahli jeho výťažok. Rovnako sa postupuje i vtedy, ak nie je nedoplatok nevymožiteľný, avšak jeho vymáhanie je spojené s veľkými ťažkosťami.

O odpísaní pre nevymožiteľnosť sa daňový dlžník neupovedomuje; jeho dlh trvá ďalej, ak nie je vybratie dane premlčané.

Správca dane  z vlastného podnetu odpíše daňový nedoplatok ku dňu zániku daňového subjektu; rovnako správca dane z vlastného podnetu odpíše daňový nedoplatok po právoplatnom skončení likvidácie dedičstva alebo ak dedičstvo, ktoré nenadobudol žiadny dedič, pripadlo štátu. 

Ak zániku daňového subjektu predchádza jeho zrušenie bez likvidácie, správca dane daňový nedoplatok alebo jeho časť neodpíše.

Odpísaním daňového nedoplatku daňový nedoplatok zaniká, avšak len v prípadoch, ak  daňový subjekt zanikne alebo bola právoplatne skončená likvidácia dedičstva, alebo ak dedičstvo pripadlo štátu.

Rozhodnutie o odpísaní daňového nedoplatku sa daňovému dlžníkovi nedoručuje.

Toto ustanovenie je však potrebné upraviť a doplniť o nové tituly, resp. o skutočnosť, kedy sa bude považovať daňový nedoplatok za nevymožiteľný. Pôjde o nevymožiteľný daňový nedoplatok, pri ktorom:

a)	možno predpokladať, že majetkové pomery dlžníka by neviedli ani k čiastočnému uspokojeniu daňového nedoplatku,

b)	dlžník zomrel a daňový nedoplatok sa nemohol uspokojiť ani vymáhaním na dedičoch dlžníka,
c)	výška nepresahuje 1 500 Sk, ak sa trvalo upúšťa od vymáhania daňového nedoplatku z dôvodu, že náklady na jeho vymáhanie by presiahli hodnotu daňového nedoplatku, 
d)	majetok daňového dlžníka nepostačuje na pokrytie exekučných nákladov a správca dane rozhodnutím zastaví daňové exekučné konanie,
e)	výška nepresahuje 5 000 Sk (v danom prípade správca dane odpíše daňový nedoplatok a presunie ho do pomocnej evidencie).

V prípadoch a), b) a d) odpísaním daňového nedoplatku daňový nedoplatok zaniká a v prípadoch c) a e) daňový nedoplatok nezaniká, ale sa nebude vykazovať v stave daňových nedoplatkov.

Postup podľa písm. c), kde sa trvalo upúšťa od vymáhania daňových nedoplatkov, by sa vzťahoval  na  32 590  daňových  dlžníkov  a  zníženie  daňových nedoplatkov by predstavovalo 16 451 573 Sk. Postup podľa písm. e) by sa týkal 22 022 daňových dlžníkov a zníženie daňových nedoplatkov by predstavovalo 126 561 573 Sk.

3) Odpísanie daňovej pohľadávky v konkurznom konaní a vo vyrovnacom konaní (§ 65a)

      Správca dane odpíše daňovú pohľadávku alebo jej časť na základe právoplatného uznesenia súdu o potvrdení vyrovnania, ak podľa neho dlžník splnil svoje povinnosti úplne a včas. 
     
Správca  dane  z  vlastného  podnetu odpíše daňovú pohľadávku alebo jej časť aj na základe právoplatného

a)	uznesenia   súdu  o  zrušení   konkurzu   po  splnení  rozvrhového  uznesenia,
      alebo
b)	rozhodnutia  súdu o  zrušení  konkurzu  z  dôvodu,  že  majetok  daňového  subjektu
           nepostačuje   na  úhradu  výdavkov   a  odmeny  správcu   konkurznej   podstaty,  
           alebo
c)	uznesenia súdu o zamietnutí návrhu na vyhlásenie konkurzu pre nedostatok majetku,
      alebo
d)	uznesenia súdu o zrušení konkurzu po splnení núteného vyrovnania. 

Ak   po   skončení  konkurzného   konania  zostane  majetok,  odpíše  správca  dane  daňovú pohľadávku alebo jej časť až  po  zániku daňového subjektu, ak zániku predchádzala likvidácia; ak zániku daňového subjektu predchádza jeho zrušenie bez likvidácie, správca dane daňovú pohľadávku alebo jej časť neodpíše. Ak sa likvidácia podľa osobitného predpisu nevyžaduje (ak imanie spoločnosti prechádza na právneho nástupcu, ak spoločnosť nemá žiaden majetok alebo ak sa zamietol návrh na vyhlásenie konkurzu pre nedostatok majetku, alebo ak bol konkurz zrušený z dôvodu, že majetok úpadcu nestačí na úhradu výdavkov a odmenu správcu konkurznej podstaty, alebo ak po ukončení konkurzného konania nezostane spoločnosti žiaden majetok), správca dane daňovú pohľadávku odpíše.

Odpísaním daňovej pohľadávky daňový nedoplatok zaniká.

Rozhodnutie o odpísaní daňovej pohľadávky sa daňovému dlžníkovi nedoručuje.

Toto ustanovenie je potrebné doplniť o odpísanie daňovej pohľadávky fyzickej osoby v konkurznom konaní a  vo vyrovnacom konaní, a to po prerokovaní tohto problému s Ministerstvom spravodlivosti Slovenskej republiky.

4. Prevod nevymožiteľného daňového nedoplatku do pomocnej evidencie (§ 61 ods. 6)

Nevymožiteľný daňový nedoplatok, ktorý správca dane odpíše, a  ktorý  nezaniká sa  podľa § 61 ods. 6 citovaného zákona prevádza a eviduje v pomocnej evidencii správcu dane v príslušnom členení. Rovnako sa eviduje daňový nedoplatok daňového dlžníka, na ktorého bol vyhlásený konkurz alebo ktorému bolo povolené vyrovnanie. Stav daňových nedoplatkov k 31.12.2002, ktoré spĺňajú podmienky pre vedenie v pomocnej evidencii predstavuje sumu 40,9 mld. Sk, z toho prihlásené do konkurzného konania 28,4 mld. Sk a nevymožiteľné 12,5 mld. Sk. Daňová správa v priebehu tohto roka presunie nevymožiteľné nedoplatky a nedoplatky prihlásené do konkurzného konania do pomocnej evidencie a zároveň týmto úkonom zníži o uvedenú sumu celkový kumulatívny stav daňových nedoplatkov. 

	Zastávame názor, že úprava evidencie daní a pomocná evidencia je dostatočne riešená v súčasne platnom zákone. 

5. Úľava z penále, pokút, zvýšenia dane a z úrokov 

Podľa § 103 citovaného zákona Ministerstvo financií Slovenskej republiky a daňové orgány môžu povoliť úľavu z penále, pokút, zvýšenia dane a z úrokov. V prípade štátnych rozpočtových a štátnych príspevkových organizácií úľavu podľa §  1 zákona č. 231/1999 Z. z. o štátnej pomoci v znení neskorších predpisov nie je potrebné prerokovať s Úradom pre štátnu pomoc, nakoľko nejde o štátnu pomoc poskytnutú na podnikanie alebo v súvislosti s podnikaním. 

Úľavu u podnikateľských subjektov je možné povoliť do výšky referenčnej sadzby navrhovanej Úradom pre štátnu pomoc. Ani v tomto prípade sa podľa  zákona o štátnej pomoci nevyžaduje súhlas Úradu pre štátnu pomoc. V prípade, že by sa povolila úľava aj z referenčnej sadzby, v danom prípade by išlo o štátnu pomoc a vyžaduje sa vypracovanie projektu daňovým subjektom a súhlas Úradu pre štátnu pomoc.  

Zastávame názor, že úprava § 103 citovaného zákona je dostatočne riešená v tomto zákone a je v súlade aj so Smernicami EÚ.

Riešenie daňových nedoplatkov v zdravotníctve

	Ministerstvo zdravotníctva Slovenskej republiky vypracovalo materiál, na základe ktorého budú riešené záväzky nemocníc, polikliník a stredných zdravotných škôl, ktoré sa budú delimitovať na obce a VÚC prostredníctvom novej akciovej spoločnosti. Zdravotníctvo má celkové daňové nedoplatky v sume cca 450 mil. Sk, ktoré pozostávajú z neodvádzania dane zo závislej činnosti a z penále. Do tejto spoločnosti by však mali byť prevedené len daňové nedoplatky pozostávajúce z neodvedenej dane zo závislej činnosti. Navrhujeme, aby penále bolo riešené úľavou podľa § 103 zákona SNR č. 511/1992 Zb. v znení neskorších predpisov. Predpokladáme, že ide o štátne rozpočtové organizácie a štátne príspevkové organizácie, a preto nepôjde o štátnu pomoc a nie je potrebné žiadať súhlas Úradu pre štátnu pomoc. 

Riešenie daňových nedoplatkov v železničnej doprave

	 K 31.12.2002 eviduje daňová správa nedoplatky vzniknuté v roku 2002 v tomto odvetví vo výške 53,6 mil. Sk. Ide o penále za neodvádzanie dane zo závislej činnosti. Nakoľko daňové nedoplatky  sa  vysporiadavajú  z  nadmerných odpočtov, resp. podľa § 103 citovaného zákona, neodporúčame prijať osobitné riešenie.

Návrh na ďalšie spôsoby, ktoré by si vyžiadali novelu zákona SNR č. 511/1992 Zb. v znení neskorších predpisov

1. Započítavanie daňových nedoplatkov so záväzkami štátneho rozpočtu

	Podľa podkladov Daňového riaditeľstva Slovenskej republiky v súčasnosti nie je také odvetvie, okrem dvoch vyššie uvedených, kde štát za služby, objednávku alebo na základe zmluvy by bol dlžný daňovému subjektu peňažné prostriedky. Aj napriek tomu navrhujeme, aby v citovanom zákone bolo zavedené nové ustanovenie, ktoré by riešilo započítavanie daňových nedoplatkov (tieto je potrebné zadefinovať v zákone ako pohľadávky) so záväzkami štátneho rozpočtu. To znamená, že správca dane, ak eviduje daňový nedoplatok u daňového subjektu a voči daňovému subjektu má štát záväzky, tieto by sa  mohli vzájomne započítať. Správca dane však k tomuto zápočtu potrebuje hodnoverný doklad, ktorý by preukazoval záväzky voči štátu. Zápočet by správca dane však mohol vykonať len do výšky daňového nedoplatku. Mechanizmus overenia dokladu sa dorieši v rámci legislatívneho procesu.

2. Postúpenie pohľadávky tretej osobe

	Ďalším spôsobom, ako by bolo možné znížiť  daňové nedoplatky je legislatívna úprava citovaného zákona na obdobnom princípe ako pri zdravotnom poistení a sociálnom poistení. Ide o postúpenie pohľadávok tretej osobe, na ktoré bol vyhlásený konkurz.

Podľa citovaného zákona správou daní je evidencia a registrácia daňových subjektov a ich vyhľadávanie, overovanie podkladov potrebných na správne a úplné zistenie dane, daňové konanie, daňová kontrola, evidovanie dane a preddavkov vrátane vysporiadania daňových preplatkov a daňových nedoplatkov, daňové exekučné konanie a ďalšie činnosti správcu dane a Daňového riaditeľstva Slovenskej republiky. Medzi ďalšie činnosti patrí aj prihlasovanie daňových pohľadávok, ak bol na daňového dlžníka vyhlásený konkurz alebo povolené vyrovnanie.  V súčasnosti daňová správa eviduje cca 28,4 mld. Sk (20,5 mld. Sk na daniach a 7,9 mld. Sk na sankciách) daňových nedoplatkov, ktoré sú prihlásené do konkurzného a vyrovnacieho konania, z toho cca 2 mld. Sk na  daňovej sústave platnej do konca roku 1992. 

Postúpenie daňových nedoplatkov by sa malo realizovať na právny subjekt so stopercentnou  majetkovou účasťou štátu - Slovenská konsolidačná, a.s. Bratislava, ktorý by bol tiež veriteľom avšak len na pohľadávky voči daňovému dlžníkovi, na ktorý bol vyhlásený konkurz. Týmto spôsobom by sa dosiahlo zlepšenie veriteľskej pozície zo strany štátu a bol by zabezpečený spoločný jednotný postup v konkurzných konaniach. Zároveň sa znižuje riziko, že by si pohľadávku kupovali sami dlžníci skrytí za inými firmami.
 
Poznamenávame, že tento navrhovaný spôsob riešenia bol prekonzultovaný so Slovenskou konsolidačnou, a.s.

Návrh  postupu pri postúpení daňového nedoplatku

a)	Zákon SNR č. 511/1992 Zb. o správe daní a poplatkov a o zmenách v sústave územných finančných orgánov v znení neskorších predpisov v  § 95 definuje, čo sa rozumie na účely konkurzného konania a vyrovnacieho konania daňovou pohľadávkou. Zákon rieši prihlasovanie daňových pohľadávok a účinky vyhlásenia konkurzu a povolenia vyrovnania, pričom platí, že ako veriteľ  v mene správcu dane vystupuje poverený zamestnanec správcu dane alebo daňového riaditeľstva.  Takýto postup  by bol zachovaný,  ak tretia osoba, ktorej by bolo možné pohľadávku postúpiť, by nebola veriteľom voči konkrétnemu daňovému dlžníkovi (nemala by toho istého dlžníka, resp. nebol by spoločný dlžník voči tretej osobe a správcovi dane). 

V prípade, že by sa malo uplatniť postúpenie pohľadávky tretej osobe (písomnou zmluvou o postúpení pohľadávky) a so správcom dane by mali spoločného dlžníka, na ktorého je vyhlásený konkurz, bolo by potrebné v zákone ustanoviť oprávnenie pre Daňové riaditeľstvo SR a Colné riaditeľstvo SR na uzatvorenie zmluvy o realizácii postúpenia pohľadávky daňových a colných úradov. Táto zmluva by mala byť schválená v porade vedenia ministerstva financií. 

b)	Ak sú  daňové nedoplatky prihlásené do konkurzného konania zabezpečené záložným právom,  správca dane by mal postúpiť daňové nedoplatky tretej osobe aj so záložným právom, čo musí byť v zmluve uvedené. Tento postup je v súlade s § 151c ods. 3 Občianskeho zákonníka v znení neskorších predpisov, podľa ktorého „Záložné právo prechádza pri prevode alebo prechode pohľadávky zabezpečenej záložným právom na nadobúdateľa pohľadávky“. Zároveň správca dane opäť v súlade s § 151g ods. 2 a 3 Občianskeho zákonníka by bol povinný požiadať bez zbytočného odkladu o zmenu registrácie v registri záložných práv alebo v osobitnom registri. Postúpením daňového nedoplatku na tretiu osobu by zostalo zachované pôvodné poradie získané pri registrácii záložného práva správcom dane. Poznamenávame, že podľa vyhlášky Ministerstva spravodlivosti Slovenskej republiky č. 31/1993 Z.z. v znení neskorších predpisov, postúpenie daňových nedoplatkov by si vyžiadalo peňažné prostriedky súvisiace so zmenou údajov týkajúcich sa záložného práva v registri záložných práv z dôvodu jeho prechodu z daňového úradu na tretiu osobu. Vyčíslenie týchto dopadov nie je však v súčasnosti možné.

c)	Citovaný zákon v § 23 definuje daňové tajomstvo, čo sa považuje a čo sa nepovažuje za porušenie daňového tajomstva. Vzhľadom na to, že tieto prípady sú jednoznačne taxatívne vymedzené, bolo by potrebné pri postúpení daňového nedoplatku tretej osobe rozšíriť okruh osôb, ktoré by boli povinné zachovávať daňové tajomstvo alebo ustanoviť, že v tomto prípade nejde od okamihu postúpenia pohľadávky o daňové tajomstvo.
 
d)	Tretej osobe by sa mali postupovať daňové nedoplatky, prihlásené do konkurzného konania. Preto sa navrhuje, aby daňové nedoplatky boli postúpené postupcom (daňovým úradom alebo colným úradom) za odplatu postupiteľovi (tretej osobe), ktorá by vychádzala z výšky skutočne vymoženej sumy za daňové nedoplatky. Následne by bola odplata za postúpenie daňového nedoplatku vyčíslená tým spôsobom, že by sa od vymoženej sumy odpočítali náklady preukázateľne vynaložené na nakladanie s daňovými nedoplatkami a suma predstavujúca fixne stanovené percento z vymoženej sumy (napr. 1 % až 2 % z vymoženej sumy). Zvyšok by bol poukázaný daňovému úradu alebo colnému úradu. Odplata, za akú by mali byť postúpené daňové pohľadávky by mala byť určená v príslušnej zmluve o postúpení daňového nedoplatku na inštitúciu so 100 % majetkovou účasťou štátu - Slovenskú konsolidačnú, a.s. Zároveň by v tejto zmluve mala byť určená tiež lehota splatnosti odplaty, ktorou by malo byť skončenie konkurzného konania a zároveň by malo byť uvedené, že náklady nesmú prevýšiť výnosovosť pohľadávky. 

e)	Uzatvorením zmluvy (podmienkou u tretej osoby by malo byť, že nemá voči žiadnemu správcovi dane daňové nedoplatky) by bol správca dane povinný oznámiť daňovému subjektu postúpenie daňového nedoplatku. Súhlas daňového subjektu by sa nevyžadoval. 

f)	Právo tretej osoby nakladať s daňovým nedoplatkom by vzniklo po podpísaní zmluvy.

g)	Po pripísaní peňažných prostriedkov na účet správcu dane, správca dane by mal  podľa § 65 zákona SNR č. 511/1992 Zb. v znení neskorších predpisov odpísať rozdiel medzi daňovým nedoplatkom a odplatou, ktorú dostal od tretej osoby. Súčasne s odpísaním daňový nedoplatok aj zaniká. To znamená, že by mala zaniknúť povinnosť daňového subjektu zaplatiť daňový nedoplatok správcovi dane, resp. by malo zaniknúť oprávnenie správcu dane akokoľvek nakladať s postúpeným daňovým nedoplatkom.

h)	Od okamihu uzatvorenia písomnej zmluvy o postúpení pohľadávky by všetky právne úkony za správcu dane ako veriteľa vykonávala tretia osoba.

II. Colné nedoplatky

Colnými nedoplatkami sú nedoplatky na colnom dlhu, ktorý tvorí clo, daň z pridanej hodnoty vyberaná pri dovoze, spotrebná daň pri dovoze, dovozná prirážka a iné platby vymerané colnými orgánmi.

Vývoj colných nedoplatkov Colnej správy SR od roku 1993 do 31.12.2002 vo vzťahu  k colným príjmom:

                     v tis. Sk

Rok	Príjmy ŠR	Nedoplatky voči  ŠR	Podiel nedoplatkov 
k príjmom ŠR (v %)	
1993	39 237 687	1 321 530	3,37	
1994	60 702 684	678 048	1,12	
1995	82 005 606	534 089	0,65	
1996	83 734 076	309 423	0,37	
1997	93 343 771	106 624	0,11	
1998	91 978 617	382 955	0,42	
1999	92 652 161	252 013	0,27	
2000	105 192 945	151 733	0,14	
2001	122 181 767	1 628 321	1,33	
2002	145 708 809	692 919	0,47	
Spolu	916 738 123	6 299 398	0,69	

	Celková výška colných nedoplatkov k 31. 12. 2002 dosiahla sumu 6 299,4 mil. Sk, čo oproti roku 2001 predstavuje nárast o 163,1 mil. Sk.

	 Prehľad o celkových colných nedoplatkoch podľa jednotlivých colných úradov v členení na nedoplatky vymáhateľné, prihlásené do konkurzu, nevymožiteľné, ako aj vymožené, sa uvádza v tabuľke.

                                                                                                                               v Sk
COLNÝ ÚRAD	NEDOPLATKY COLNEJ SPRÁVY K 31.12.2002	VYMOŽENÉ COLNÉ NEDOPLAT - KY   v r. 2002 */	VYMOŽENÉ NEDOPLAT - KY   v r. 2002 **/	
	SPOLU	VYMÁHA – TEĽNÉ	PRIHLÁSENÉ DO KONKURZU 	NEVYMOŽI -
TEĽNÉ 			
Banská Bystrica	349 002 192	242 984 844	70 191 453	35 825 895	          19 674 404	19 531 205	
Bratislava	1 133 916 144	713 450 556	252 216 692	168 248 896	               358 637	358 637	
Čierna n/Tisou	69 700 327	33 637 058	30 738 304	5 324 965	            2 102 211	2 102 211	
Fiľakovo	73 378 567	23 150 544	46 523 509	3 704 514	9 166 185	9 142 854	
Komárno	163 131 788	95 008 567	19 970 400	48 152 821	4 295 060	4 295 060	
Košice	288 409 300	40 769 527	221 316 728	26 323 045	57 660 672	19 166 570	
Nitra	2 830 332 104	192 994 456	2 586 514 774	50 822 874	20 571 800	14 673 060	
Poprad	47 887 100	20 435 500	26 898 995	552 605	5 299 223	2 371 178	
Prešov 	402 633 717	96 273 102	288 849 420	17 511 195	3 778 951	3 699 767	
Senica	392 407 612	133 311 379	258 862 690	233 543	32 443 630	32 443 630	
Štúrovo	126 277 642	84 979 718	35 873 195	5 432 778	4 584 676	4 404 256	
Trenčín	111 109 851	97 773 239	8 569 218	4 767 394	18 238 962	1 410 345	
Trstená 	72 635 821	22 268 083	50 211 490	156 248	1 838 091	79 603	
Žilina	238 575 615	76 158 771	143 287 226	19 129 618	47 872 990	47 872 990	
SPOLU	6 299 397 780	1 873 195 344	4 040 024 094	386 186 391	227 885 492	161 551 366	
Poznámky:

 *  Zahrnuté aj následné kontroly.			
**  Nie sú zahrnuté následné kontroly.			

Na absolútnej výške colných nedoplatkov k 31. 12. 2002 sa najvyššou mierou podieľajú colné nedoplatky z predchádzajúcich rokov. Túto skutočnosť dokumentuje nasledujúci prehľad:

Obdobie					   Konečný stav nedoplatkov           

1991 – 1995					          2 775,4 mil. Sk
1996 – 2000				                      1 202,7 mil. Sk
Rok 2001:					          1 628,3 mil. Sk
v tom voči jednej akciovej spoločnosti	          1 358,0 mil. Sk
Rok 2002					          	 692,9 mil. Sk
Celkom k  31. 12.  2002	                                 6 299,4 mil. Sk			

Na celkovom objeme colných a daňových nedoplatkov sa podieľajú deklaranti v konkurze, kde do dnešného dňa neboli konkurzy ukončené. Z tohto dôvodu nemohlo byť vykonané ani zúčtovanie colného dlhu na základe súdneho rozhodnutia. Výška colných a daňových nedoplatkov u týchto deklarantov  predstavovala ku koncu roku 2002 čiastku 4 040 mil. Sk. 

A. Postup colných úradov po splatnosti pohľadávky
	V zmysle § 421 ods. 1 zákona č. 238/2001 Z. z. Colný zákon (ďalej iba „Colný zákon“), ak suma  dovozných platieb alebo  vývozných platieb nebola zaplatená v určenej lehote, colný úrad

a)	je  oprávnený  použiť  všetky  ustanovené  prostriedky vrátane exekúcie, aby zabezpečil       príslušnú platbu,
b)	vymeria z nezaplatenej sumy  dovozných platieb alebo vývozných platieb  úrok z       omeškania, ktorý  je príslušenstvom dovozných platieb alebo  vývozných platieb.

	Rovnaký postup aký upravuje § 421 ods. 1 písm. a) Colného zákona je aplikovateľný aj pri pokutách, ktoré v lehote splatnosti neboli uhradené.

B. Vymáhanie colných nedoplatkov a uspokojovanie pohľadávok colných úradov v konkurznom konaní

Na vymáhanie colného dlhu, pokút a iných platieb vymeraných a uložených podľa colných predpisov, ktoré neboli v lehote splatnosti uhradené, colné úrady, vzhľadom na § 430 ods. 2 Colného zákona, primerane aplikujú ustanovenia o exekučnom daňovom konaní zákona č. 511/1992 Zb. o  správe daní  a poplatkov a o zmenách v sústave územných finančných orgánov v znení neskorších predpisov, z čoho vyplýva, že spôsoby exekúcie sú identické so spôsobmi využívanými daňovými úradmi (§ 82 zákona SNR č. 511/1992 Zb. v znení neskorších predpisov).

 Prax ukázala, že medzi najefektívnejšie spôsoby uspokojenia pohľadávok patria:
-	uspokojenie pohľadávky z colnej zábezpeky,
-	exekúcia prikázaním pohľadávok z účtov vedených v banke alebo iných peňažných pohľadávok,
-	preúčtovanie nadmerného odpočtu DPH na pokrytie DPH a spotrebných daní,
-	uspokojenie pohľadávky ručiteľom.
	V oblasti vymáhania pohľadávok je hlavnou úlohou colných úradov udržiavanie pohľadávok po lehote splatnosti na čo najnižšej úrovni. Splnenie tejto úlohy sa colné úrady snažia dosiahnuť najskôr pravidelným zasielaním výziev deklarantom a ručiteľom. V prípade neúspechu uhradenia pohľadávok, sa pristupuje k exekúciám.

Napriek dosiahnutým výsledkom vymáhania pohľadávok možno konštatovať ich nízku efektívnosť najmä z týchto dôvodov:
-	platobná neschopnosť úpadcov a skutočnosť, že majetok pokryje len cca 14 %  pohľadávok voči  dlžníkom,
-	vo formálnej existencii firiem, ktoré v súčasnosti už nepodnikajú, ale nie sú zrušené, resp. vymazané z obchodného registra,
-	pohľadávky už boli v exekučnom konaní vymáhané a prakticky sú nevymožiteľné.

Prehľad o vymáhaní pohľadávok colnej správy za rok 2002 je uvedený v nasledovnej tabuľke :

Vymáhanie pohľadávok colnej správy za obdobie od 1. 1. 2002 do 31.12.2002

Vymáhanie pohľadávok colnej správy  za obdobie od 1. 1. 2002 do 31.12.2002		
			2002		
P.č.		Počet vydaných rozhodnutí 	Výška vymáhaných finančných prostriedkov                                        v Sk	Výška vymožených finančných prostriedkov                                   v Sk	
1.	Colné záložné právo	207	41 163 824	4 345 752	
2.1.	Exekučný príkaz na prikázanie pohľadávky na peňažné prostriedky dlžníkov na účtoch vedených v bankách alebo iné pohľadávky	648	92 768 576	13 958 686	
2.2.	Preúčtovanie nadmerného odpočtu DPH dlžníkov	39	19 299 699	17 885 202	
2.3.	Preúčtovanie z bankových záruk a vinkulácií	1049	131 884 141	124 095 881	
3.	Exekučný príkaz na zrážku zo mzdy, inej odmeny...	77	10 676 890	687 886	
4.	Exekučný príkaz na predaj hnuteľných vecí	106	47 391 043	574 916 	
5.	Exekučný príkaz na predaj nehnuteľností	2	89 668	 3 043	
	S P O L U	2 128	343 273 841	161 551 366	

Pravdepodobnosť uspokojenia pohľadávky colného úradu v konkurznom konaní je takisto mizivá, a to najmä z dôvodu vysokého počtu veriteľov, či nízkej hodnote majetku patriaceho do konkurznej podstaty. Je potrebné prihliadnuť aj na časovú náročnosť konkurzného konania.

V porovnaní s časťou I. tejto správy (Daňové nedoplatky) je ešte potrebné  vziať do úvahy skutočnosť, že ako zákon č. 180/1996 Z. z. Colný zákon, tak aj v súčasnosti platný a účinný zákon č. 238/2001 Z. z. Colný zákon umožňuje, resp. vyžaduje zabezpečenie colného dlhu ako podmienku prepustenia tovaru do niektorého z colných režimov. Uspokojenie pohľadávok môže byť teda realizované z poskytnutej zábezpeky    (zabezpečovacia funkcia zábezpeky ustupuje funkcii uhradzovacej). Inštitút zabezpečenia colného dlhu vytvára teda možnosti operatívnejšej a efektívnejšej práce colných úradov (v porovnaní s daňovými úradmi) s colnými pohľadávkami.    

Zhrnutím poznatkov z celkového počtu colných nedoplatkov môžeme analyzovať jednotlivé možné riziká. Tieto riziká by mali slúžiť colníkom, ktorí prejednávajú tovar a rozhodujú  o prepustení tovaru do navrhovaného režimu.

C. Nevymožiteľné nedoplatky   

    	Absolútnu výšku nedoplatkov skresľujú nevymožiteľné nedoplatky. V zmysle § 421 ods. 3 druhá veta Colného zákona sa za nevymožiteľný považuje nedoplatok, ktorý sa bezvýsledne vymáhal od  dlžníka a iných osôb, od  ktorých sa mohol vymáhať, alebo ak je zrejmé,  že by vymáhanie neviedlo k výsledku, alebo je pravdepodobné, že by  náklady na jeho vymáhanie presiahli výťažok z  vymáhania. 

	De lege lata je colný úrad oprávnený  odpísať nedoplatok na dovoznej alebo vývoznej platbe z vlastného podnetu, ak je úplne nevymožiteľný.  Rovnako sa  postupuje, ak nedoplatok  nie je nevymožiteľný,  ale   jeho  vymáhanie  je   spojené  s osobitnými a nadmernými ťažkosťami. V súčasnosti ide o jedinú možnosť (ak opomenieme oprávnenie započítať daňové záväzky a daňové pohľadávky podľa § 63 zákona o správe daní a poplatkov) colných úradov ako naložiť s nevymožiteľnou pohľadávkou. K tomu je ešte potrebné dodať, že v prípade neuhradených a následne nevymožiteľných pokút colné úrady k takémuto postupu prikročiť nemôžu.

	Na základe uvedeného je zrejmé, že status quo, vnímaný cez optiku praxe colnej správy, je nevyhovujúci. Z tohto záveru jednoznačne vyplýva požiadavka legislatívnych zmien nakladania s nevymožiteľnými pohľadávkami. 
	
	Prax ponúka tieto možnosti nakladania s pohľadávkami: 

1) kapitalizácia pohľadávky (vklad pohľadávky do obchodnej spoločnosti) – tento    spôsob uspokojenia pohľadávky sa nejaví ako najvhodnejší najmä z dôvodu, že pri     aplikovaní tohto inštitútu by zrejme dochádzalo k porušovaniu ústavných práv     dlžníkov,
2) zápočet pohľadávky – v súčasnosti je táto možnosť, v porovnaní s daňovou správou,                 oklieštená, nakoľko § 63 ods. 3 zákona č. 511/1992 Zb. môže colný úrad aplikovať iba v prípade, keď je správcom dane, pričom colný úrad je správcom dane z minerálnych olejov a pri dovoze je správcom dane z pridanej hodnoty a spotrebných daní. V súvislosti s prechodom správy všetkých spotrebných daní na colnú správu, sa načrtnutá situácia od 1.1.2004 výrazne zmení a možnosti colných úradov vo vzťahu k započítaniu sa značne rozšíria.
3) odpis pohľadávky  - z vyššie uvedeného vyplýva, že tento inštitút je uspokojivo upravený Colným zákonom, 
4) postúpenie pohľadávky – postúpenie pohľadávky prihlásenej do konkurzného konania tretej osobe by mohlo znížiť výšku  pohľadávok, avšak na rozdiel od odpisu pohľadávky by sa pohľadávka voči colnému úradu aspoň sčasti uspokojila.
	
	V súčasnej dobe sa pripravuje novela Colného zákona, ktorá okrem iného upravuje problematiku colného záložného práva, vymáhania nedoplatkov a colného zádržného práva. Cestou kvalitatívne novej právnej úpravy a jej dôsledného uplatňovania by sa mal dosiahnuť cieľ – pružné nakladanie s colnými pohľadávkami.

Colné riaditeľstvo Slovenskej republiky pravidelne vyhodnocuje stav nedoplatkov u všetkých colných úradov. V rámci colnej správy sa pripravuje komplexný informačný systém, ktorý by mal obsahovať informácie,  na základe ktorých bude možné vyhodnocovať jednotlivé ukazovatele slúžiace na analýzu možného vzniku nedoplatkov podľa stanovených kritérií.

Pre presnosť, operatívnosť a spoľahlivosť informácií a na vyhodnocovanie stanovených kritérií je nevyhnutné využívať elektronický systém, pretože ručné vyhodnocovanie tieto možnosti nedokáže poskytnúť.

III. Zhodnotenie a návrh ďalšieho postupu pri riešení stavu daňových a colných nedoplatkov

Vychádzajúc z vyššie uvedených analýz odporúčame na riešenie daňových a colných nedoplatkov nasledovný postup:

1.	pripraviť novelu zákona SNR č. 511/1992 Zb. v znení neskorších predpisov, a to:
-	doplniť nové tituly pre odpísanie daňového nedoplatku pre nevymožiteľnosť (§ 65),
-	doriešiť odpísanie daňovej pohľadávky fyzickej osoby v konkurznom a vyrovnacom  konaní (§ 65a),
-	zaviesť odkladný účinok na úhradu dorubenej dane po vykonanej daňovej kontrole alebo opakovanej daňovej kontrole, ako aj sankcií a úrokov,
2.	novo upraviť v zákone SNR č. 511/1992 Zb. v znení neskorších predpisov, ako aj v zákone č. 238/2001 Z.z. Colný zákon v znení neskorších predpisov započítavanie daňových a colných nedoplatkov so záväzkami štátneho rozpočtu a postup pri nakladaní s daňovými nedoplatkami a colnými nedoplatkami, na ktoré bol vyhlásený konkurz,
3.	daňové úrady a colné úrady pripravia odpis daňových a colných nedoplatkov za nevymožiteľné daňové a colné nedoplatky a za daňové a colné nedoplatky prihlásené do konkurzného a vyrovnacieho konania 
a)	i napriek tomu, že zákon SNR č. 511/1992 Zb. v znení neskorších predpisov ani Colný zákon nezakazuje ale ani neprikazuje odpis daňových a colných nedoplatkov schváliť nadriadeným orgánom alebo Ministerstvom financií Slovenskej republiky, v záujme operatívneho zabezpečenia, odporúčame pripraviť materiál, ktorý daňové a colné úrady predložia do porady generálnych riaditeľov Daňového riaditeľstva Slovenskej republiky a Colného riaditeľstva Slovenskej republiky, prípadne na základe ich odporúčania bude materiál predložený do porady vedenia Ministerstva financií Slovenskej republiky (porada vedenia takýto materiál zoberie na vedomie),
b)	nadväzne na prerokovanie týchto materiálov správcovia daní odpíšu daňové a colné nedoplatky a prevedú ich do pomocnej evidencie,
4.	vykonávať priebežne analýzy rizík a venovať zvýšenú pozornosť daniam, prípadne daňovým subjektom, ktoré správca dane zaradí do rizikovej skupiny,
5.	začať daňové exekučné konanie ihneď po vzniku daňového nedoplatku, t.j. po nezaplatení dane, prípadne sankcií a úrokov,
6.	ak správca dane nevymôže daňový nedoplatok v lehote do 1 roku od jeho vzniku, bude povinný podať na takýto daňový subjekt návrh na konkurzné konanie s výnimkou, ak daňový nedoplatok vznikol dorubením dane na základe daňovej kontroly alebo opakovanej daňovej kontroly a právoplatné a vykonateľné rozhodnutie je predmetom žaloby na Najvyššom súde Slovenskej republiky.

IV. Prevencia vzniku daňových a colných nedoplatkov

Daňové nedoplatky

      	Daňové nedoplatky možno rozdeliť na daňové nedoplatky na starej daňovej sústave, t.j. do 31.12.1992 a daňové nedoplatky na novej daňovej sústave od 1.1.1993. Vzhľadom na ich celkovú výšku 75 mld. Sk daňová správa prevencii vzniku daňových nedoplatkov bude venovať zvýšenú pozornosť. 

	Už v súčasnosti daňová správa v príkaze generálneho riaditeľa Daňového riaditeľstva Slovenskej republiky ukladá

-	kontrolórom daňových úradov pri výkone daňovej kontroly zisťovať u kontrolovaného daňového subjektu majetok v jeho vlastníctve a jeho pohľadávky a oznamovať exekútorom informácie o tomto majetku a pohľadávkach, pripraviť podklady pre zabezpečovací príkaz a podľa potreby vydať rozhodnutie o predbežnom opatrení,
-	správcom daňového úradu pripomenúť daňovému dlžníkovi plnenie daňovej povinnosti a v prípade nesplnenia si daňovej povinnosti navrhnúť mu konzultáciu s možnosťou riešenia zaplatenia daňového nedoplatku, ak daňový dlžník ani na základe telefonického upozornenia si nesplní svoje povinnosti, vyzve ho správca dane písomne na zaplatenie daňového nedoplatku,
-	exekútorom daňového úradu uplatniť ihneď po vzniku daňového nedoplatku záložné právo na jeho zabezpečenie. V prípade, ak je obava, že nevyrubená alebo nesplatná daň nebude uhradená v lehote jej splatnosti, uplatniť ihneď záložné právo na zabezpečenie budúcej istej pohľadávky alebo na zabezpečenie daňovej pohľadávky. Ďalej ukladá vydať na základe podkladov od kontrolóra zabezpečovací príkaz a pri začatí daňovej exekúcie sa zamerať na najväčších daňových dlžníkov, vydať rozhodnutia o začatí daňového exekučného konania, daňové exekučné výzvy a daňové exekučné príkazy.

Na základe uvedených skutočností správcovia daní získavajú podklady o daňových subjektoch. Ďalšie podklady získavajú z daňových priznaní, súčasťou ktorých sú u právnických osôb výkaz ziskov a strát, súvaha a príloha a u fyzických osôb výkaz o príjmoch a výdavkoch a výkaz o majetku a záväzkoch.

	Suma najvyšších daňových nedoplatkov podľa druhu daní bola evidovaná na dani z pridanej hodnoty, a to vo výške 35,5 mil. Sk, na dani z príjmov právnických osôb predstavujú nedoplatky 13,1 mil. Sk a na dani z príjmov fyzických osôb 10,0 mil. Sk.

	Z pohľadu odvetvovej štruktúry daňová správa monitoruje 100 najväčších daňových dlžníkov, u ktorých je k 31.12.2002 zaznamenaný daňový nedoplatok vo výške 22,8 mld. Sk, čo je 30,4 % z celkového objemu nedoplatkov.

	Najvyššie nedoplatky u 100 daňových dlžníkov eviduje daňová správa u subjektov zaradených do nasledovných odvetví:

-	veľkoobchod a sprostredkovanie veľkoobchodu okrem motorových vozidiel, 
-	maloobchod okrem motorových vozidiel a motocyklov, oprava tovaru osobnej potreby a potrieb pre domácnosť,
-	výroba potravín a nápojov,
-	iné obchodné služby, 
-	výroba elektrických strojov a prístrojov i.n.

Z uvedených daňových dlžníkov 21 je takých, ktorí sa zaoberajú výrobou liehu, piva alebo vína, ich daňový nedoplatok je evidovaný v sume 7,7 mld. Sk. Medzi 100 daňovými dlžníkmi je aj jedno zdravotnícke zariadenie s nedoplatkom vo výške cca 86 mil. Sk.

K zamedzeniu ďalšieho nepriaznivého vývoja stavu daňových nedoplatkov možno prispievať zabezpečením správnosti vykazovania daňových nedoplatkov. V súčasnosti sú vykonávané práce na dopracovaní funkcií v APV DIS týkajúce sa právneho nástupníctva, evidencie daňových nedoplatkov, párovania platieb, ktoré by mali zabezpečiť korektné výstupy z evidencie daní a umožniť tak vyhodnocovať aj ďalšie ukazovatele slúžiace na analýzu možného vzniku daňových nedoplatkov podľa stanovených kritérií. Využitie väčšieho množstva ukazovateľov a možnosti vypracovania analýz aj z hľadiska iných rizík umožní daňovej správe zlepšiť prevenciu pri predchádzaní vzniku daňových nedoplatkov. 

Colné nedoplatky

Nedoplatky podľa jednotlivých druhov odrážajú štruktúru colných príjmov a preto prevažnú väčšinu nedoplatkov tvorí daň z pridanej hodnoty. Systém odvodu colných príjmov pri čiastočnej úhrade colného dlhu zabezpečuje prednostnú úhradu cla, za ktorým nasledujú ostatné colné príjmy v poradí:  spotrebná daň, dovozná prirážka, daň z pridanej hodnoty.

 Colné nedoplatky podľa odvetvovej  štruktúry:

- veľkoobchod a maloobchod, oprava motorových vozidiel,
   motocyklov a spotrebného tovaru					35 %
- priemyselná výroba						            24 %
-ostatné spoločenské, sociálne a osobné služby			10 %
- doprava, skladovanie, pošty a telekomunikácie			  8 %
- stavebníctvo, poľnohospodárstvo					  5 %

Colné nedoplatky podľa právnej formy dlžníka:

- spoločnosti s ručením obmedzením                                               42 %
- fyzické osoby oprávnené na podnikanie			            25 %
- akciové spoločnosti						            17 %
- ostatné							            16 %

 Colné nedoplatky podľa konkrétnej komodity (minerálne oleje, lieh a liehoviny, odevy, textilné výrobky a obuv, tabak a tabakové výrobky, motorové vozidlá, cukor) colné riaditeľstvo nesleduje.

Ďalšie hľadiská, ktoré sa javia ako rizikové

Súhrn poznatkov o vzniku nedoplatkov obsahuje subjekty, ktoré možno rozdeliť aj podľa doby trvania a zahraničnej účasti spoločníkov. Riziko spočíva najmä v tom, že colné orgány nemajú dostatočný časový priestor pre dôkladnejšie sa oboznámenie so subjektom a najmä osôb v ňom pôsobiacich. Tieto osoby môžu byť signálom pre identifikáciu rizika z pôsobnosti v iných spoločnostiach. 

Možnosť využitia získaných poznatkov je vo vytvorení podporných počítačových programov, ktoré sa budú využívať v colnej správe a na základe presne stanovených kritérií budú signalizovať nebezpečenstvo vzniku colných nedoplatkov a nutnosť zabezpečenia colného dlhu.