Dovŕšenie transformácie systému zabezpečenia
vzťahov Slovenskej republiky k zahraničným Slovákom

Úvod

Vysťahovalectvo bolo a je vážnym sociálnym, hospodárskym a politickým javom. Slovenské vysťahovalectvo, zahraniční krajania, ich organizácie a spolky, ako aj slovenský politický exil sú neodmysliteľnou súčasťou našich dejín. 

Po roku 1998 rozvinula vláda SR úsilie o pozdvihnutie vzťahov s krajanmi na kvalitatívne vyššiu úroveň. V zmysle Deklarácie Národnej rady Slovenskej republiky k zahraničným Slovákom zo dňa 6. júla 1999 bol z iniciatívy Ministerstva kultúry SR a Ministerstva zahraničných vecí SR spracovaný návrh reformy v danej oblasti, ktorý vláda prijala dňa 22. decembra 1999 v podobe Návrhu transformácie systému zabezpečenia vzťahov Slovenskej republiky k zahraničným Slovákom. Na základe tohoto návrhu následne vznikol sekretariát Splnomocnenca vlády SR pre zahraničných Slovákov.

Hlavnými úlohami, ktoré má postupne vytváraný systém vo vzťahu k zahraničným Slovákom plniť, sú predovšetkým:
-  udržiavanie stáleho kontaktu s komunitami a spolkami v zahraničí,
-  vytváranie zbierkových a dokumentačných fondov,
-   spoluvytváranie podmienok na udržanie kultúrnej a jazykovej identity vysťahovalcov,
- zabezpečenie informácií a poskytovanie aktívnej pomoci  krajanom pri pobyte na
    území Slovenskej republiky.

          V prechodnej fáze procesu zabezpečovania vzťahov so zahraničnými Slovákmi sa jeho nositeľom stalo Ministerstvo kultúry SR. Starostlivosť o zahraničných Slovákov sa však v praktickom výkone štátnej správy dotýka viacerých rezortov – predovšetkým popri Ministerstve kultúry SR aj Ministerstva zahraničných vecí SR, Ministerstva školstva SR, Ministerstva vnútra SR a Ministerstva financií SR.

Predkladaný návrh prešiel veľmi zložitým vývojom. Príprava návrhu dovŕšenia transformácie vzťahu Slovenskej republiky k zahraničným Slovákom, ktorý na základe uznesenia vlády SR gestorovalo Ministerstvo kultúry SR, pod vedením splnomocnenca vlády SR pre zahraničných Slovákov spracúvaná v roku 2000, rezultujúca v projekte vytvorenia Úradu pre zahraničných Slovákov, obsahovala vo svojej verzii zo septembra roku 2000 – okrem iného – aj nasledujúce návrhy:

Úrad bude výkonným, koncepčným a koordinačným orgánom s celoštátnou pôsobnosťou. K jeho hlavným úlohám bude patriť, aby v súlade so štátnymi záujmami Slovenskej republiky a programovými zámermi vlády Slovenskej republiky rozpracovával dlhodobú koncepciu štátnej politiky vo vzťahu k slovenským menšinám a komunitám v zahraničí; v rámci svojej činnosti vzájomne spolupracoval so zainteresovanými ministerstvami, organizáciami s celoštátnou pôsobnosťou a ďalšími organizáciami; koordinoval vzťahy na vládnej úrovni so slovenskými menšinami a komunitami v zahraničí; udržiaval systematický vzťah s organizáciami zahraničných Slovákov, ako aj so štátnymi inštitúciami jednotlivých štátov, ktoré sa venujú problematike menšín, sledoval a analyzoval postavenie slovenských menšín a komunít v zahraničí; zabezpečoval výkon politiky štátu vo vzťahu k slovenským menšinám a komunitám v zahraničí; zabezpečoval a koordinoval pomoc štátnych a neštátnych ustanovizní Slovenskej republiky zahraničným Slovákom v záujme udržania ich slovenskej identity a ďalšie.
Úrad pre zahraničných Slovákov bude v štruktúre štátnej správy pôsobiť ako:
1. variant -      ústredný orgán štátnej správy podriadený vláde SR,
2. variant -  	úrad s ústrednou a koordinačnou pôsobnosťou v štruktúre Úradu vlády SR s priamou podriadenosťou predsedovi vlády SR,
3. variant - 	úrad s ústrednou a koordinačnou pôsobnosťou rozpočtovo napojený na kapitolu MZV SR.

Ministerstvo kultúry SR nepokladá za vhodné v pokračovať v takýchto konštrukciách, ktoré relativizujú kompetencie jednotlivých ústredných orgánov štátnej správy a navrhuje systémové a transparentné riešenie zabezpečenia predmetného vzťahu.

           Zabezpečovanie problematiky vzťahov s vysťahovalcami je v celoeurópskom kontexte veľmi rôznorodé – tak z pohľadu postavenia ako aj poslania jednotlivých inštitúcií, ktoré sa na tejto činnosti podieľajú. Zabezpečenie vzťahov Slovenskej republiky so slovenskými menšinami a komunitami v zahraničí nemá vzorové “európske” riešenie. Jednotlivé krajiny si volia výsostne individuálnu cestu v realizácii rôznorodých predstáv o naplnení ambície starostlivosti o svojich krajanov.

Súčasný systém zabezpečovania krajanskej problematiky
v európskych krajinách

              V niektorých európskych štátoch – Rakúsko, Španielsko, Škandinávia – je zavedený funkčný model zabezpečenia vzťahov s vysťahovalcami výlučne prostredníctvom mimovládnych inštitúcií.  Vo väčšine ostatných európskych krajín si štát ponecháva istú mieru vplyvu a konkrétnych riadiacich právomocí v danej oblasti, realizovaných prostredníctvom špecializovaných štátnych inštitúcií.

              Časť týchto špecializovaných štátnych inštitúcií existuje v podobe autonómnych orgánov v rámci ústredných orgánov štátnej správy – v prevažnej väčšine je príslušným orgánom ministerstvo zahraničných vecí. V niektorých krajinách sú tieto inštitúcie priamo v právomoci vlád alebo parlamentov. Významnú úlohu pri praktickom výkone ich činnosti zvyčajne zohráva prepracovaný systém prierezovej spolupráce s ostatnými ústrednými orgánmi štátnej správy, hlavne však ministerstvom vnútra, ako aj s komplexom mimovládnych inštitúcií pôsobiacich v danej krajine.

	Zabezpečovanie problematiky vzťahov s vysťahovalcami je v celoeurópskom kontexte veľmi rôznorodé – tak z pohľadu postavenia ako aj poslania jednotlivých inštitúcií, ktoré sa na tejto činnosti podieľajú. Podrobný prehľad je obsahom prílohy: Prehľad hlavných ukazovateľov inštitucionálneho zabezpečenia krajanskej politiky v niektorých štátoch Európy.

Návrh riešenia

Základnou myšlienkou systémovej koncepcie Ministerstva kultúry SR je prenechať čiastkové úlohy tým ústredným orgánom štátnej správy, v ktorých sú výkony tohto vzťahu na základe platnej legislatívy lokalizované a ktoré môžu predovšetkým niesť za výkon štátnej správy v danej oblasti plnú zodpovednosť. Úloha centra, koordinujúceho aktivity všetkých uvedených čiastkových zložiek v zabezpečení praktického výkonu vzťahu a jeho lokalizácia v hierarchii ústredných orgánov štátnej správy je pritom podstatnou zložkou navrhovaného systému.

Východiskom koncepcie Ministerstva kultúry SR je návrh riadiaceho a koordinačného centra, lokalizovaného priamo na existujúcom ústrednom orgáne štátnej správy. Na zabezpečovanie vzťahov so zahraničnými Slovákmi v tejto oblasti bude na Ministerstve kultúry SR zriadený samostatný organizačný útvar – Centrum pre Slovákov žijúcich v zahraničí – ktorý bude zodpovedný za plánovanie a vecnú realizáciu jednotlivých aktivít z oblasti kultúry, umenia a médií, vrátane ich financovania. 

          Prirodzeným gestorom zahraničnopolitickej koordinácie pri zabezpečovaní problematiky na úrovni ústredných orgánov štátnej správy je  Ministerstvo zahraničných vecí SR, ktoré je spolu so sieťou existujúcich zastupiteľských úradov aj vhodným adresátom komunikácie s krajanskými komunitami v zahraničí. V súvislosti s touto úlohou bude relevantná časť kapacít zo zrušeného sekretariátu splnomocnenca vlády SR pre zahraničných Slovákov presunutá do štruktúr Ministerstva zahraničných vecí SR. 

V uvedenom zmysle navrhujeme vláde zrušenie funkcie splnomocnenca vlády SR pre zahraničných Slovákov ako aj sekretariátu splnomocnenca s tým, že celý komplex úloh v danej oblasti bude zabezpečený vecne príslušnými ústrednými orgánmi štátnej správy. Štátne finančné zdroje tak bude možné využiť  predovšetkým na priamu podporu krajanských komunít v zahraničí a ich priamych  aktivít, nie na budovanie a udržiavanie nových administratívnych štruktúr a ich personálneho obsadenia na území Slovenskej republiky. 

Zároveň je takto jednou z hlavných ambícií koncepcie Ministerstva kultúry vyhnúť sa v budúcnosti duplicite a neefektívnosti pôsobenia štátnych orgánov pri napĺňaní hlavných úloh vyplývajúcich zo systému vzťahu Slovenskej republiky k zahraničným Slovákom. 

Cieľom aktivít v oblasti školstva bude predovšetkým podpora výchovno-vzdelávacieho procesu na všetkých typoch krajanských škôl a súčasne zabezpečenie podmienok a predpokladov pre vzdelávanie krajanských detí na Slovensku. V súčinnosti s rezortom Ministerstva školstva SR bude Ministerstvo kultúry koordinovať spoločné využívanie fondov pre podporu krajanských aktivít, ktoré v sebe zahŕňajú kultúrno-umeleckú i edukatívnu zložku, ktoré je často – pri komplexných projektoch – ťažké navzájom od seba oddeliť.

V súvislosti s legislatívnym postupom v komplexe vzťahu Slovenskej republiky k zahraničným Slovákom je potrebná zmena zákona č. 70/1997 Z. z. o zahraničných Slovákoch, ktorý v súčasnej podobe nevyhovuje potrebám pre jeho zabezpečenie. Systémovým riešením je komplexná novelizácia, alebo príprava nového návrhu zákona o vzťahu Slovenskej republiky k zahraničným Slovákom – v spolupráci rezortov vnútra, školstva, kultúry a zahraničných vecí, ako aj  v koordinácii s ostatnými dotknutými rezortmi. Cieľom tejto zmeny by malo byť:
-	riešiť problematiku zahraničných Slovákov v celej jej komplexnosti, 
-	zjednodušiť byrokratické procedúry pri vybavovaní jednotlivých náležitostí, s ambíciou na zmiernenie následkov spôsobených totalitným režimom na individuálnych osudoch emigrantov.

	Vláde navrhujme zmenu gestorstva zákona č. 70/1997 Z.z. o zahraničných Slovákoch z MK SR na MZV SR, ktoré po dôkladnej analýze súčasného stavu navrhne upresnený legislatívny postup.

Záver

Predkladaný návrh je výrazom úsilia ministerstva kultúry a ďalších spolupracujúcich ústredných orgánov štátnej správy, organizácií a inštitúcií dosiahnuť v systéme zabezpečenia vzťahu Slovenskej republiky ku krajanom žijúcim v zahraničí podstatne vyššiu efektivitu a prehľadnosť jednotlivých činností aj finančných zdrojov pri výkone tohoto zložitého a spoločensky aj ľudsky citlivého problému. Základným cieľom navrhovaného riešenia je priblížiť disponibilné zdroje, kapacity a najmä konkrétne činnosti čo najväčšmi aktuálnym a skutočným potrebám i problémom našich krajanských spoločenstiev aj jednotlivcov.