Štatistická správa o základných vývojových tendenciách v hospodárstve SR 
v 1. až 3. štvrťroku 2004, aktualizovaná prognóza vývoja na rok 2004
a prognóza na 1. štvrťrok 2005  (1)

V 1. až 3. štvrťroku 2004 sa podľa predbežného odhadu vytvoril hrubý domáci produkt (2) v objeme 975,9 mld. Sk. V porovnaní s rovnakým obdobím minulého roku vzrástol reálne o 5,4 % (v bežných cenách o 10,5 %). Jeho prírastok bol o 1,2 p. b. vyšší ako v rovnakom období minulého roku.

Z objemu hrubého domáceho produktu tvorila pridaná hodnota 878,7 mld. Sk pri medziročnom zvýšení o 4,9 %. Podiel medzispotreby na hrubej produkcii v úhrne za ekonomiku klesol o 0,6 p. b. na 60,5 % .

Z produkčného pohľadu vyššia tvorba hrubého domáceho produktu súvisela najmä s rastom pridanej hodnoty vo finančnom sprostredkovaní o 60,5 %, v priemysle o 11,1 %, obchode o 10,5 %, pôdohospodárstve o 9,4 %, stavebníctve o 8,5 %, nehnuteľnostiach a prenájme o 5,6 %, doprave, poštách a telekomunikáciách o 1 %. Nižšia ako pred rokom bola v ostatných spoločenských službách o 39 %, zdravotníctve a sociálnej pomoci o 18,2 %, vo verejnej správe a obrane o 9,7 %, v školstve o 6 % a v hoteloch a reštauráciách o 2,1 %. Tvorbu hrubého domáceho produktu výrazne ovplyvnil aj vyšší výber z daní na produkty (znížený o subvencie na produkty) o 10,4 %.

V priemysle vzrástla pridaná hodnota vo výrobe a rozvode elektriny, plynu a vody (o 15,7 %) a v priemyselnej výrobe (o 10,9 %), znížila sa v ťažbe nerastných surovín (o 4,6 %). V priemyselnej výrobe sa priaznivo vyvíjala pridaná hodnota vo výrobe výrobkov chémie, z ropy a gumy (o 23,4 %), vo výrobe kovov a kovových výrobkov (o 16,2 %), vo výrobe strojov, elektrických zariadení a dopravných prostriedkov (o 15,4 %). Výrazne klesla vo výrobe potravín, nápojov a tabakových výrobkov (o 34,6 %). 

Z hľadiska spotreby bol medziročný prírastok hrubého domáceho produktu ovplyvnený pokračujúcim rastom zahraničného dopytu o 12,2 % a rastom domáceho dopytu o 5,3 %, ktorého tempo sa postupne zrýchľovalo. V rámci domáceho dopytu sa zvýšila tvorba hrubého kapitálu o 11,7 % (z toho tvorba hrubého fixného kapitálu o 3,4 %), konečná spotreba domácností o 3,2 % a konečná spotreba verejnej správy o 1,8 % (údaje zahrnujú spresnený odhad za 1. a 2. štvrťrok 2004 a odhad ŠÚ SR za 3. štvrťrok, nakoľko v čase spracovania hrubého domáceho produktu neboli dostupné kompletné výsledky za verejnú správu). Vyššia bola aj spotreba neziskových inštitúcií slúžiacich prevažne domácnostiam o 5,3 % (tvorila 0,9 % HDP). 

Celková tvorba hrubého kapitálu dosiahla 267,5 mld. Sk, pri tvorbe hrubého fixného kapitálu vo výške 237,1 mld. Sk a zmene stavu zásob v objeme 30,4 mld. Sk. 

Rast tvorby hrubého fixného kapitálu  bol ovplyvnený hlavne zvýšením tvorby nových fixných aktív o 1,6 % (na 238,7 mld. Sk) a objemu nadobudnutého použitého dlhodobého majetku o 83,6 % (na 30,9 mld. Sk). 

Z vecného hľadiska sa z celkovej tvorby hrubého fixného kapitálu investovalo do strojov 142,3 mld. Sk (do kovových výrobkov a strojov 106,6 mld. Sk) a do stavieb 78,6 mld. Sk (do budov na bývanie 14,2 mld. Sk). Medziročný rast tvorby hrubého fixného kapitálu bol predovšetkým dôsledkom vyššej investičnej aktivity v oblasti strojov o 6,3 % (z toho kovových výrobkov a strojov o 5,7 %). Tvorba hrubého fixného kapitálu v oblasti stavieb klesla o 2,5 % (v tom ostatných stavieb o 2,9 % a budov na bývanie o 0,3 %). 

V zmene stavu zásob, ku ktorej došlo v priebehu troch štvrťrokov, sa premietlo zvýšenie zásob materiálu (o 10,1 %), tovaru (o 15,8 %), nedokončenej výroby (o 16,2 %) a stavu zvierat (o 7,5 %). (3)

Vývoj konečnej spotreby domácností v bežných cenách (rast o 10,6 %) bol podporený hlavne rastom odmien zamestnancov o 7,5 % (pri raste hrubých miezd a platov o 7,7 %), ktorý sa prejavil aj vo zvýšených výdavkoch domácností na nákupy v maloobchode o 15,9 %. Na reálny  vývoj konečnej spotreby domácností opačne pôsobil rast spotrebiteľských cien v úhrne o 8 %.

V štruktúre konečnej spotreby domácností najväčšiu časť tvorili nákupy potravinárskeho tovaru 25,3 %, výdavky na bývanie 23,4 %, odievanie, nábytok a bytové vybavenie 10,9 %. Najrýchlejšie rástli výdavky na zdravotníctvo o 31,6 %, na nábytok, bytové vybavenie a bežnú údržbu domácností o 18,7 % a na bývanie o 7,7 %. Naturálna spotreba sa podieľala na konečnej spotrebe domácností 5,7 % a jej objem oproti rovnakému obdobiu vlani bol vyšší o 6,5 %.

V štruktúre konečnej spotreby verejnej správy v stálych cenách tvorili výdavky na odmeny zamestnancov 43,4 %, spotrebu fixného kapitálu 27,9 % a medzispotrebu 25,8 %. Výdavky na individuálnu spotrebu sa podieľali na konečnej spotrebe verejnej správy 45,6 % a výdavky na kolektívnu spotrebu 54,4 %.

V zahranično-obchodnej činnosti  zameranej na  tovary a služby bolo podľa predbežných výsledkov (4) pasívne saldo v objeme 20,2 mld. Sk a oproti 1.-3. štvrťroku 2003 bolo nižšie o 10,5 mld. Sk. Je v ňom premietnuté pasívne saldo zahraničného obchodu s tovarmi vo výške 29,7 mld. Sk a aktívne saldo vývozu a dovozu služieb v objeme 9,6 mld. Sk. Prepočet údajov do stálych cien ukazuje na výrazné pozitívne saldo (16,6 mld. Sk), čo znamená, že celková bilancia je značne ovplyvnená zmenami cien a kurzu Slovenskej koruny.

Exportná výkonnosť ekonomiky (meraná podielom vývozu výrobkov a služieb v bežných cenách na HDP) medziročne klesla na 76,2 % (o 0,6 p. b.). Dovozná náročnosť (meraná podielom dovozu výrobkov a služieb v bežných cenách na HDP) vzrástla na 78,3 % (o 0,4 p. b.).

Z pohľadu tvorby dôchodkov bol medziročný prírastok hrubého domáceho produktu ovplyvnený rastom celkových daní z produktov a produkcie (znížených o subvencie) o 23,2 %, odmien zamestnancov o 7,5 %, hrubého prevádzkového prebytku a zmiešaných dôchodkov o 10,5 %.

Medziročný vývoj základných agregátov tvorby dôchodkov sa premietol v raste podielu daní z produkcie (znížených o subvencie) na 10,5 % (o 1,1 p. b.) a v poklese podielu odmien zamestnancov na 39 % (o 1,1 p. b.). Podiel hrubého prevádzkového prebytku a zmiešaných dôchodkov zostal na úrovni 50,5 %.

Celková spotreba fixného kapitálu sa odhaduje na 212,8 mld. Sk. Čistý domáci produkt dosiahol v bežných cenách 763,1 mld. Sk (rast o 11,5 % v bežných cenách). Hrubý národný dôchodok bol podľa odhadu v bežných cenách v objeme 962,2 mld. Sk (pri medziročnom zvýšení o 9 % v bežných cenách). (5)

Bežné príjmy domácností podľa predbežného odhadu tvorili 744 mld. Sk. Z nich uhradili domácnosti bežné výdavky v hodnote 182,5 mld. Sk a na svoju konečnú spotrebu použili 543,7 mld. Sk. Hrubé úspory boli vo výške 19,9 mld. Sk. V porovnaní s 1.-3. štvrťrokom 2003 sa nominálne zvýšili bežné príjmy domácností o 7,7 % (reálne klesli o 0,3 %), bežné výdavky o 1,4 % (reálne klesli o 6,1 %) a konečná spotreba domácností o 10,6 %. Rýchlejší rast konečnej spotreby domácnosti oproti rastu bežných príjmov sa prejavil v medziročnom znížení hrubých úspor domácností o 7,7 %, pri poklese podielu hrubých úspor na hrubom disponibilnom dôchodku (miery hrubých úspor) o 0,7 p. b. na 3,5 %.

V oblasti dôchodkov podnikateľských sektorov korporácie nefinančného sektora podľa predbežných výsledkov vytvorili zisk v objeme 148,9 mld. Sk. (6) Rozhodujúca časť bola výsledkom hospodárskej činnosti podnikateľských subjektov v priemyselnej výrobe 53 mld. Sk, v obchode 32,2 mld. Sk a vo výrobe a rozvode elektriny, plynu a vody 32,1 mld. Sk. V nehnuteľnostiach a prenájme sa vytvoril zisk 11,4 mld. Sk, v doprave, poštách a telekomunikáciách 9,1 mld. Sk, stavebníctve 7,4 mld. Sk, ťažbe nerastných surovín 1,4 mld. Sk, ostatných spoločenských službách 1,1 mld. Sk, hoteloch a reštauráciách 1 mld. Sk, lesníctve, rybolove a chove rýb 0,4 mld. Sk, zdravotníctve a sociálnej pomoci 0,3 mld. Sk a v školstve 0,1 mld. Sk. V poľnohospodárstve bola strata 0,7 mld. Sk.

Celková tvorba zisku korporácií nefinančného sektora medziročne vzrástla o 12,7 % (po poklese v 1. štvrťroku v ďalšom období prevyšovala vlaňajšiu úroveň). K medziročnému rastu zisku prispela hlavne vyššia tvorba v priemyselnej výrobe (o 5,6 mld. Sk), obchode (o 4,6 mld. Sk) a vo výrobe a rozvode elektriny, plynu a vody (o 3,6 mld. Sk). Znížil sa zisk v doprave, poštách a telekomunikáciách (o 1,2 mld. Sk) a v ostatných spoločenských službách (o 0,2 mld. Sk). Strata v poľnohospodárstve klesla (o 0,3 mld. Sk).

Korporácie finančného sektora vykázali v úhrne zisk 5,4 mld. Sk (v 1.–3. štvrťroku 2003 mali stratu 5 mld. Sk). Na tvorbe zisku sa podieľali ostatní finanční sprostredkovatelia hodnotou  5,5 mld. Sk a poisťovacie korporácie a penzijné fondy 2,4 mld. Sk. Vo finančných inštitúciách pretrvával tretí rok po sebe trend stratovosti a jej hodnota dosiahla 2,5 mld. Sk.

V porovnaní s 1.-3. štvrťrokom 2003 tvorba zisku ostatných finančných sprostredkovateľov vzrástla o 4,2 mld. Sk a v poisťovacích korporáciách a penzijných fondoch klesla o 0,05 mld. Sk. Strata peňažných finančných inštitúcií bola nižšia o 6,2 mld. Sk.

 Rozpočtové hospodárenie (7) Slovenskej republiky  skončilo k 30. septembru 2004 schodkom 29,4 mld. Sk (znamenal 3 % z hrubého domáceho produktu). Príjmy štátneho rozpočtu dosiahli 172,8 mld. Sk a výdavky sa čerpali v objeme 202,3 mld. Sk. 

V porovnaní s rovnakým obdobím minulého roku príjmy štátneho rozpočtu vzrástli o 9,4 mld. Sk (o 5,8 %) hlavne v dôsledku vyšších daňových príjmov. V rámci daňových príjmov vlaňajšiu úroveň presiahli najmä dane z pridanej hodnoty a spotrebné dane. Najväčší pokles bol v príjmoch z dane z príjmov fyzických osôb a z dane vyberanej zrážkou. Výdavky štátneho rozpočtu sa medziročne zvýšili o 1,2 mld. Sk (o 0,6 %). 
 
V porovnaní s alikvotným podielom ročného rozpočtu boli nižšie príjmy štátneho rozpočtu o 1,1 mld. Sk a výdavky o 30,6 mld. Sk.

Medziročný rast inflácie sa spomalil z 8,3 % v 1. štvrťroku na 7,5 % v 3. štvrťroku. Jej úroveň v septembri 6,7 % bola najnižšia od januára 2003.  V priemere za 1. až 3. štvrťrok dosiahla medziročná inflácia 8 % (o 0,2 p. b. nižšia ako vlani). Regulované ceny vzrástli o 15,2 % a jadrová inflácia o 2,8 %.

Peňažná zásoba M2 bola ku koncu septembra 2004 v porovnaní s rovnakým obdobím vlani vyššia o 5 %. Objem peňažného agregátu M1 vzrástol o 12,4 % (pri rýchlejšom raste netermínovaných vkladov). Peňažný agregát QM-kvázipeniaze sa zvýšil o 0,9 %, v dôsledku rastu termínovaných vkladov (vklady v cudzej mene sa znížili). Celkový objem korunových úverov sa zvýšil o 7,6 %. Výrazne vyššie boli úvery obyvateľstvu, úvery pre podniky medziročne  klesli. (8)

Podľa predbežných demografických údajov sa v 1. až 3. štvrťroku 2004 v Slovenskej republike narodilo 41 118 živých detí (o 1 957 viac ako v rovnakom období minulého roku) a zomrelo 38 147 osôb (o 404 menej). Prirodzený prírastok obyvateľstva bol 2 971 osôb (medziročne vyšší o 2 361 osôb). Zahraničnou migráciou získala Slovenská republika 1 854 osôb (prisťahovalo sa 3 011 a vysťahovalo 1 157 osôb). Celkový prírastok obyvateľstva  dosiahol 4 825 osôb (v rovnakom období minulého roku 1 566).
 
K 30. septembru 2004 mala Slovenská republika 5 384 878 obyvateľov. Podiel žien na celkovom počte obyvateľstva tvoril 51,5 %.  

Na trhu práce  zamestnanosť po polročnom poklese bola v 3. štvrťroku znovu vyššia ako v rovnakom období vlani (o 0,6 %). Podľa výberového zisťovania pracovných síl (9) v priemere za tri štvrťroky pracovalo v národnom hospodárstve 2 160,5 tis. osôb. V pozícii zamestnancov bolo 1 900,2 tis. osôb,  podnikateľov bez zamestnancov 180,4 tis., podnikateľov so zamestnancami 70,9 tis. a  vypomáhajúcich členov domácností podnikateľa 3,3 tisíc. 

Celkový počet pracujúcich osôb bol takmer na úrovni 1.-3. štvrťroka 2003 (nižší o 0,1 %). Zvýšil sa počet podnikateľov bez zamestnancov o 23,7 %, podnikateľov so zamestnancami o 21,2 % a vypomáhajúcich členov domácností o 26,9 %.  Počet zamestnancov klesol o 2,5 %.   

Zlepšenie vývoja zamestnanosti súviselo s obnovením rastu počtu zamestnancov v 3. štvrťroku v priemysle (o 0,5 %) a v obchode (o 1,9 %). V priemere za tri štvrťroky medziročne vzrástla zamestnanosť v nehnuteľnostiach a prenájme (o 6,3 tis.), vo verejnej správe a obrane (o 5,5 tis.), v stavebníctve a v ostatných spoločenských službách (zhodne o 3,6 tis.), obchode (o 0,9 tis.), v hoteloch a reštauráciách (o 0,8 tis.), vo finančnom sprostredkovaní (o 0,7 tis.). Tendencia poklesu pretrvávala v odvetviach pôdohospodárstvo (o 13,8 tis.), školstvo (o 2,9 tis.), doprava, pošty a telekomunikácie (o 2,5 tis.), zdravotníctvo a sociálna pomoc (o 1,9 tis.). Nižšia ako pred rokom bola aj zamestnanosť v priemysle (o 1,2 tis.), nakoľko prírastok v 3. štvrťroku ešte neeliminoval celý pokles z predchádzajúceho obdobia. 
Podľa výberového zisťovania pracovných síl sa rast zamestnanosti v 3. štvrťroku prejavil v zmiernení rastu nezamestnanosti. (10) V priemere za 1. až 3. štvrťrok sa medziročne zvýšil počet nezamestnaných o 6,5 % na 489,3 tis. osôb (v 3. štvrťroku o 4 %). Miera nezamestnanosti sa zvýšila o 0,9 p. b. na 18,4 % (v 3. štvrťroku dosiahla 17,5 %).    

Nezamestnanosť najviac zvyšovali osoby s nezisteným predchádzajúcim zamestnaním (o 14,4 tis.), nezamestnaní ktorí naposledy pracovali v zdravotníctve a sociálnej pomoci (o 5,3 tis. osôb), priemysle (o 5,2 tis.), obchode (o 2,5 tis.), vo verejnej správe a obrane a v školstve (zhodne o 2,3 tis.) a osoby, ktoré nemali ešte zamestnanie (o 3,8 tis.). Vyšší bol aj počet nezamestnaných osôb s posledným zamestnaním v doprave, poštách a telekomunikáciách, nehnuteľnostiach a prenájme, pôdohospodárstve, hoteloch a reštauráciách a vo finančnom sprostredkovaní. Znížil sa počet nezamestnaných s posledným zamestnaním v ostatných spoločenských službách (o 10,2 tis.) a v stavebníctve (o 2,3 tis.).

Rast priemernej mesačnej nominálnej mzdy sa v tomto roku zrýchlil. V priemere za 1.-3. štvrťrok dosiahla 15 105 Sk a oproti rovnakému obdobiu minulého roku bola vyššia o 9,8 % (vlani rast o 6,4 %). Reálna mzda vzrástla o 1,7 %.  

Tempo rastu nominálnej mzdy bolo o 0,7 p. b. pomalšie ako rast produktivity práce, meranej hrubým domácim produktom na zamestnanca v bežných cenách. Rast reálnej mzdy bol pomalší o 3,7 p. b. za rastom hrubého domáceho produktu na zamestnanca v stálych cenách.   

Najvyššiu priemernú mesačnú mzdu mali zamestnanci vo finančnom sprostredkovaní (32 873 Sk). Vyššia mzda ako v priemere za národné hospodárstvo bola tiež v odvetviach výroba a rozvod elektriny, plynu a vody (22 858 Sk), nehnuteľnosti a prenájom (18 550 Sk), verejná správa a obrana (18 030 Sk), ťažba nerastných surovín (17 317 Sk), doprava, pošty a telekomunikácie (17 087 Sk), priemyselná výroba (15 817 Sk) a obchod (15 402 Sk). Najnižšiu mzdu mali zamestnanci v hoteloch a reštauráciách (11 670 Sk) a v pôdohospodárstve (11 923 Sk).

Priemerná mesačná nominálna mzda relatívne najrýchlejšie rástla vo finančnom sprostredkovaní (o 12,7 %), vo výrobe a rozvode elektriny, plynu a vody (o 12,6 %) a v pôdohospodárstve (o 12,1 %). Vyšší ako v priemere za národné hospodárstvo bol tiež prírastok mzdy v ostatných spoločenských službách (11,4 %), doprave, poštách a telekomunikáciách (11,2 %), priemyselnej výrobe (10,5 %), obchode (10,2 %), vo verejnej správe a obrane (9,9 %). Najpomalšie rástla mzda v zdravotníctve a sociálnej pomoci (o 2,9 %), v hoteloch a reštauráciách (o 3,6 %). (11) 

Po zohľadnení vývoja spotrebiteľských cien sa mzda reálne zvýšila v prevažujúcej časti odvetví. Klesla v zdravotníctve a sociálnej pomoci (o 4,7 %), hoteloch a reštauráciách (o 4,1 %) a v školstve (o 1 %).   

V podnikateľskej sfére priemerná nominálna mesačná mzda medziročne vzrástla v podnikoch s 20 a viac zamestnancami o 12,1 % na 17 627 Sk. V rozpočtových organizáciách sa zvýšila o 8,7 % na 13 375 Sk a v príspevkových organizáciách o 4,6 % na 13 309 Sk.

Podľa aktualizovanej prognózy Štatistického úradu SR sa rovnako ako v prognóze zo septembra t. r. očakáva v roku 2004 medziročný rast hrubého domáceho produktu v stálych cenách o 5,5 % a zvýšenie priemernej mesačnej nominálnej mzdy o 9,5 % na 15 730 Sk. Upresňuje sa predpokladaná miera inflácie v priemere za rok 2004 oproti roku 2003 na 7,6 %, zamestnanosť podľa výberového zisťovania pracovných síl sa prognózuje na minuloročnej úrovni  a zvýšenie počtu nezamestnaných o 5 % na 482 tis. osôb. Miera nezamestnanosti by podľa upresnenej prognózy mala v priemere za rok 2004 dosiahnuť 18,2 %. Po zohľadnení predpokladaného vývoja spotrebiteľských cien sa očakáva medziročný rast reálnej mzdy o 1,8 %.

V 1. štvrťroku 2005 Štatistický úrad SR prognózuje rast hrubého domáceho produktu v stálych cenách o 5 %. Miera inflácie v priemere za štvrťrok oproti 1. štvrťroku 2004 sa očakáva vo výške 2,9 %. Na trhu práce (podľa  výberového zisťovania pracovných síl) by zamestnanosť hospodárstva mala vzrásť medziročne o 0,3 % pri poklese počtu nezamestnaných o 5,2 % na 485 tis. osôb. Miera nezamestnanosti sa očakáva vo výške 18,5 %. Priemerná nominálna mesačná mzda by mala dosiahnuť 15 600 Sk s medziročným prírastkom 7,3 %. Po zohľadnení prognózovaného vývoja spotrebiteľských cien reálna mzda by medziročne vzrástla o 4,3 %.

Podrobnejšie údaje a informácie zverejní Štatistický úrad v publikácii Štatistická správa o základných vývojových tendenciách v hospodárstve SR v 1. až 3. štvrťroku 2004, ktorá bude vydaná v 51. týždni t. r.

__________________________________
Vysvetlivky:

(1) Prípadné odchýlky na poslednom mieste v súčtoch a podieloch  vznikajú zaokrúhľovaním údajov. Počet pracovných dní bol v 1. až 3. štvrťroku 2004 o 3 dni  vyšší ako v rovnakom období minulého roku.

(2) Údaje o HDP sú podľa metódy ESNÚ 95 a sú predbežné. Nadväzujú na národný účet 2002 a spresnené údaje štvrťročných účtov od 1. štvrťroka 2003. Pre údaje z produkčného pohľadu, z hľadiska spotreby a z pohľadu tvorby dôchodkov pokiaľ nie je uvedené inak platí, že  absolútne hodnoty sú v bežných cenách, údaje o medziročnom vývoji a štruktúre sú v stálych cenách roku 1995.

(3) Zmeny jednotlivých druhov zásob sú oproti stavu k 1.1.2004 v bežných cenách.

(4) Údaje sú čerpané z Platobnej bilancie Národnej banky Slovenska a upravené o štatistický odhad neevidovanej ekonomiky.

(5) Pri výpočte čistého domáceho produktu sa hrubý domáci produkt znižuje o spotrebu fixného kapitálu. Pri výpočte hrubého národného dôchodku sa k hrubému domácemu produktu pripočítavajú prvotné dôchodky prijaté zo zahraničia a odpočítavajú sa prvotné dôchodky platené do zahraničia.

(6) Podľa podnikovej metódy. Absolútne hodnoty aj indexy sú v bežných cenách. Korporácie sú podniky vo vlastníctve skupiny subjektov. Údaje sú vrátane kvázikorporácií  (podniky vo vlastníctve jedného subjektu) a neobsahujú výsledky živnostníkov. Hospodársky výsledok je pred zdanením. 

(7) Údaje Ministerstva financií SR.  

(8) Údaje Národnej banky Slovenska, vo fixnom kurze.

(9) Metodika VZPS je v súlade s medzinárodnými definíciami a odporúčaniami ILO a Eurostatu.

(10) Definícia nezamestnanosti je v súlade s Nariadením komisie (ES) č. 1897/2000.

(11)  V odvetví rybolov a chov rýb bolo v priemere za 1. až 3. štvrťrok 2004 len 74 zamestnancov, a preto úroveň priemernej mesačnej nominálnej mzdy reaguje na akékoľvek malé zmeny,  z toho dôvodu sa toto odvetvie neuvádza v hodnotení úrovne a vývoja mzdy.

p. b.  -    percentuálny bod