Informácia o priebehu slávnostného podpisu Zmluvy o pristúpení k Európskej únii a zasadnutia Európskej konferencie
v Aténach v dňoch 15. – 17. 4. 2003

V dňoch 16. a 17. apríla 2003 sa v Aténach uskutočnila séria podujatí, ktoré boli spojené s formálnym ukončením prístupového procesu 8 stredo- a východoeurópskych a 2 stredomorských krajín do EÚ. Hlavnými podujatiami dvojdňového stretnutia predstaviteľov 15 členských, 10 kandidátskych a viacerých ďalších pozvaných predstaviteľov európskych krajín a organizácií bola samotná slávnostná ceremónia podpisu Zmluvy o pristúpení a celoeurópska konferencia na tému spolupráce EÚ s tzv. novými susedmi. Popri uvedených podujatiach sa v Aténach uskutočnilo aj neformálne zasadnutie Európskej rady venované prediskutovaniu aktuálneho stavu prác Konventu o budúcnosti Európy, ako aj stretnutie skupiny predstaviteľov 17 malých európskych krajín za účelom koordinácie ich postojov v diskusii o inštitucionálnych otázkach v rámci Konventu.

SR na týchto podujatiach zastupovala delegácia vedená prezidentom SR R. Schusterom. Členmi delegácie boli predseda vlády SR M. Dzurinda, minister zahraničných vecí E. Kukan, predseda Zahraničného výboru NR SR a hlavný vyjednávač J. Figeľ, podpredseda vlády SR P. Csáky, predsedkyňa Výboru pre EI NR SR M. Beňová, poslanci NR SR I. Belohorská, V. Tkáč a I. Béreš a členovia ich doprovodu. 

Predseda vlády SR sa 15. 4. zúčastnil na stretnutí predstaviteľov členských strán Európskej ľudovej strany.

Program prvého dňa pobytu delegácie v Aténach, 16. apríla, sa začal účasťou predsedu vlády a ministra zahraničných vecí na pracovných raňajkách organizovaných pre predstaviteľov 17 malých európskych členských a kandidátskych krajín. Ich účelom bolo zjednotenie stanovísk k návrhom inštitucionálnej reformy EÚ, ktorá bude predmetom najbližšej medzivládnej konferencie v Ríme. 

V doobedňajších hodinách sa uskutočnilo aj stretnutie členov európskej 15 s predsedom Európskeho parlamentu P. Coxom, po ktorom nasledovalo neformálne zasadnutie Európskej rady. Európskej rady sa okrem členských štátov EÚ po prvýkrát zúčastnili aj predstavitelia 10 pristupujúcich krajín. SR na zasadnutí zastupovali predseda vlády M. Dzurinda a minister zahraničných vecí E. Kukan.

V popoludňajších hodinách sa v historických priestoroch Attalovej stoy uskutočnil slávnostný podpis Zmluvy o pristúpení SR k Európskej únii. Za SR Zmluvu podpísali prezident Rudolf Schuster, predseda vlády Mikuláš Dzurinda, minister zahraničných vecí Eduard Kukan a predseda Zahraničného výboru NR SR a hlavný vyjednávač Ján Figeľ. 

Nasledujúci deň, 17. apríla, sa v priestoroch kongresového strediska Zappion konala za účasti predstaviteľov 41 európskych krajín a GT OSN K. Annana Európska konferencia pod názvom Širšia Európa: Nové susedstvo. SR na konferencii zastupovali predseda vlády Mikuláš Dzurinda a minister zahraničných vecí Eduard Kukan. 

I. Neformálne zasadnutie Európskej rady (16. 4. 2003)

Obsahom zasadnutia bolo najmä vystúpenie predsedu Konventu o budúcnosti Európy V.G. d´Estainga, ktorý informoval o aktuálnom stave prác Konventu a perspektíve ich zavŕšenia v predpokladanom časovom rámci (informácia predsedu Konventu mala pôvodne odznieť na jarnom bruselskom summite EÚ). Cieľom diskusie nebolo dosiahnuť konečné rozhodnutia o najdôležitejších inštitucionálnych otázkach, ale informovať sa v prítomnosti predsedu Konventu o aktuálnych pozíciách jednotlivých krajín k nim. Bola podčiarknutá silná úloha EK ako ústrednej inštitúcie EÚ, nevyhnutnosť zaistenia rýchlejšieho prijímania rozhodnutí orgánmi EÚ a úspešnosť komunitárnej metódy. Ďalej boli prediskutované otázky zachovania systému rotujúceho predsedníctva alebo jeho nahradenia stálym predsedníctvom, ako aj otázka zloženia a veľkosti Európskej komisie. Grécke predsedníctvo informovalo, že sa nezúčastní na „minisummite“ k otázkam posilnenej európskej obrany, pripravovanom 4 ČK EÚ, ktorého výsledky budú predložené na májovom zasadnutí Rady pre všeobecné záležitosti.

Slovenský predseda vlády M. Dzurinda uviedol, že SR je za zachovanie princípu 1 ČK = 1 komisár, je za voľbu predsedu EK v EP kvalifikovanou väčšinou a následné potvrdenie v ER. V  otázke rotácie, je SR za zachovanie rotujúceho 6-mesačného predsedníctva v ER. SR podporuje vytvorenie funkcie vonkajšieho predstaviteľa EÚ a je proti vytváraniu nových inštitúcií.

ER bola informovaná o tom, že Konvent predloží návrh Európskej ústavy podľa predpokladaného harmonogramu, t.j. na letnom summite EÚ v Thesalonikách/Chalkidiki. Účastníci sa jednoznačne zhodli na záujme o vytvorenie postu ministra zahraničných vecí EÚ. Zasadnutie prijalo Aténsku deklaráciu – súhrn spoločných princípov, povinností a spoločných pozícií 15 ČK a 10 pristupujúcich krajín, ako aj ich zodpovednosť pri prekonávaní európskych problémov. Úplný text deklarácie je uvedený v Prílohe 3. 

II. Podpis Zmluvy o pristúpení SR k EÚ (16. 4. 2003)

Slávnostný podpis Zmluvy o pristúpení a Záverečného aktu sa uskutočnil za účasti prezidentov všetkých 10 pristupujúcich štátov, ako aj prezidentov Grécka, Fínska a Francúzska. Za ostatné ČK EÚ boli prítomní predsedovia vlád. Za zostávajúce (nepodpisujúce) kandidátske krajiny boli prítomní prezident Rumunska I. Iliescu, predseda vlády Bulharska S.Saxa-Coburg a za Turecko vv Turecka v Grécku T. Alpogan. Vedúci delegácií predniesli krátke prejavy, po ktorých nasledoval podpis oboch dokumentov. 

Za SR predniesol príhovor prezident Rudolf Schuster (viď Príloha 1), ktorý potom spolu s predsedom vlády Mikulášom Dzurindom podpísal Zmluvu a Záverečný akt. Následne podpísali oba dokumenty aj ďalší splnomocnení predstavitelia SR – minister zahraničných vecí Eduard Kukan a predseda Zahraničného výboru NR SR a hlavný vyjednávač Ján Figeľ. Okrem nich boli pri podpise prítomní podpredseda vlády pre európsku integráciu, ľudské práva a menšiny Pál Csáky a predsedníčka Výboru pre európsku integráciu NR SR Monika Beňová.

Po podpise nasledovala tlačová konferencia predsedu ER, gréckeho premiéra C. Simitisa, predsedu EK R. Prodiho a predstaviteľov 10 pristupujúcich krajín. Grécky premiér poukázal na inštitucionálne a politické zmeny, ktoré očakávajú EÚ, osobitne v oblasti zahraničnej politiky a obrany, ako aj pri ďalšom postupe rokovaní o vstupe s Bulharskom a Rumunskom. Podčiarkol nevyhnutnosť dostatočnej politickej vôle ČK EÚ k prehĺbeniu integrácie v záujme prekonania akýchkoľvek rizík a rozhodujúcu úlohu Únie v globálnom vývoji. Zdôraznil, že EÚ čoskoro ukáže vytvorenie nového rámca transatlantických vzťahov založených na rovnocennej spolupráci. R. Prodi podporil túto myšlienku v súvislosti s pripravovaným summitom EÚ-USA v júni t.r. Predstavitelia pristupujúcich krajín sa vo vystúpeniach na TK dotkli najmä historického významu momentu podpisu a prekonania historických deliacich čiar na kontinente.

III. Európska konferencia (17. 4. 2003)

Dňa 17. 4. 2003 sa uskutočnila Európska konferencia pod názvom Širšia Európa: Nové susedstvo. Na konferencii sa zúčastnili hlavy štátov a vlád alebo ministri zahraničných vecí 41 krajín. Na pozvanie gréckej strany sa konferencie zúčastnil aj GT OSN K. Annan, ktorého prítomnosť podčiarkla význam, ktorý grécka strana prikladá téme konferencie a budovaniu nového susedstva v Európe. Prítomnosť GT OSN bola využitá na viaceré dvojstranné stretnutia a rokovanie predstaviteľov členských krajín BR OSN k aktuálnej téme povojnového usporiadania v Iraku. 

Účastníci konferencie prijali vyhlásenie, podčiarkujúce vôľu zabrániť vzniku nových deliacich čiar v Európe. Lídri európskych krajín sa vyslovili o. i. za presadzovanie spoločných hodnôt, vrátane ľudských práv, základných slobôd a právneho štátu; predchádzanie a boj proti bezpečnostným hrozbám, vrátane organizovaného zločinu, obchodovania s ľuďmi, terorizmu a infekčných chorôb; podporu ekonomickej spolupráce a integrácie, vzájomné prepojenia energetických sietí, rast kultúrnej spolupráce a kontaktov medzi občanmi (plný text vyhlásenia v Prílohe 4). Predseda vlády M. Dzurinda v rámci Európskej konferencie vystúpil s príspevkom na tému Spoločné susedstvo rozšírenej EÚ (viď Príloha 2).

Grécke predsedníctvo Európskej únie predložilo účastníkom konferencie aj vyhlásenie predsedníctva EÚ k Iraku a k blízkovýchodnému mierovému procesu (text vyhlásenia v Prílohe 5). Význam vyhlásenia podčiarkuje fakt, že jeho text bol vypracovaný spoločne 4 aktuálnymi európskymi členmi BR OSN – V. Britániou, Francúzskom, Nemeckom a Španielskom. Aj uvedená skutočnosť dokumentuje silnejúcu tendenciu k odstráneniu nejednotnosti v téme Iraku v rámci EÚ. 

Záver: 

Neformálne zasadnutie Európskej rady 16. 4. 2003 bolo prvým zasadnutím EÚ, na ktorom sa zúčastnili pristupujúce krajiny, a teda aj SR. V tomto formáte, v pozícii pozorovateľa sa bude SR zúčastňovať aj na zasadnutiach ostatných orgánov EÚ do získania plného členstva v Únii. Zasadnutie potvrdilo, že Konvent o budúcnosti EÚ predloží návrh Európskej ústavy na summite EÚ v Thesalonikách.

Podpis Prístupovej zmluvy je ďalším významným momentom na ceste k plnému členstvu SR v EÚ. Jeho slávnostné uskutočnenie v Aténach potvrdilo existujúci harmonogram vstupu, v ktorom ostáva zavŕšiť proces ratifikácie tak, aby sa SR stala riadnym členom EÚ od 1. 5. 2004. 

Európska konferencia priniesla široký dialóg európskych krajín, ktorého hlavným posolstvom bolo ubezpečenie, že rozšírenie EÚ nie je novým prerozdelením kontinentu, ale začiatkom novej, kvalitatívne vyššej formy spolupráce. 

Zasadnutie Európskej rady, podpis Prístupovej zmluvy a Európska konferencia boli príležitosťami pre rad bilaterálnych rozhovorov najvyšších predstaviteľov SR s partnermi z ostatných európskych krajín. Prezident SR sa napr. stretol s prezidentom Srbska a Čiernej Hory S. Marovičom. Išlo o prvé stretnutie na tejto úrovni po zmene ústavnoprávneho usporiadania bývalej JZR, ktorého výsledkom bolo pozvanie prezidenta SR na návštevu Srbska a Čiernej Hory. 

* * * * *