Ľudské zdroje

Tabuľka 1: Ľudské zdroje výskumu a vývoja v Slovenskej republike
Ukazovateľ	Jednotka	Hodnota údaju	
		r.1999	r.2000	r.2001	r.2002	r.2003	r.2004	
1. Evidenčný počet zamestnancov VV k 31.12.	
osoby	22467	22256	21997	21025	20928	22217	
Tendencia  0X/99	%	100	99,1	97,9	94,5	93,1	98,9	
2. Prepočítaný počet podľa človekorokov FTE	
FTE	14849	15221	14422,5	13631,3	13353,6	14329	
Tendencia  0X/99	%	100	102,5	97,1	91,8	89,9	96,5	

Tabuľka 2: Zamestnanci výskumu a vývoja v roku 2004 - stav vo fyzických osobách a v FTE podľa krajov
Kraj	Vo fyzických osobách	V FTE	
	spolu	z toho výskumníci	spolu	z toho výskumníci	
Bratislavský kraj	10 515	8 357	7 564,2	5 869,1	
Trnavský kraj	1 341	829	927,4	528,5	
Trenčiansky kraj	992	560	663,5	381,1	
Nitriansky kraj	1 913	1 548	1 015,8	718,2	
Žilinský kraj	1 819	1 624	890,0	743,9	
Banskobystrický kraj	1 833	1 291	955,5	658,4	
Prešovský kraj	809	583	392,8	264,7	
Košický kraj	2 995	2 562	1 919,7	1 553,9	
SR spolu	22 217	17 354	14 328,9	10 717,8	
					
Bratislavský samosprávny kraj	10 515	8 357	7 564,2	5 869,1	
Samosprávne kraje SR okrem Bratislavského samosprávneho kraja	11 702	8 997	6 764,7	4 848,7	

Komentár a porovnanie z medzinárodného hľadiska: 

Počet zamestnancov výskumu a vývoja poklesol z úrovne 61,6 tis. osôb v roku 1989 na úroveň 22217 v roku 2004. Najväčší prepad zaznamenal počet zamestnaných v podnikateľskom sektore (zo 41,3 tis. na 6,6 tis. osôb v roku 2004). K 31.12.2003 bolo v SR celkom 265 organizácií a pracovísk výskumu a vývoja, z toho 167 v podnikateľskom sektore.

Evidenčný počet zamestnancov k 31.12. za roky 1999 až 2004 osciluje medzi 20928 až 22467 t.j. v rozmedzí cca 7%, čo ukazuje na relatívne ustálený stav. Pritom stavy zamestnancov v rokoch 1999, 2000,2001 a 2004 sú relatívne vyrovnané blízko počtu 22000 a v rokoch 2002 a 2003 blízko počtu 21000. V kontexte s objemom výdavkov na výskum a vývoj sa neprejavuje dynamizácia rozvoja výskumno-vývojovej sféry.

Prepočítaný počet podľa človekorokov (FTE) má väčšie odchýlky, avšak hodnoty za rok 1999 a 2004 sú skoro vyrovnané s odchýlkou 3,5%, čo tiež naznačuje ustálený stagnujúci stav bez nejakej dynamiky rozvoja v tejto oblasti.

Evidenčný počet zamestnancov výskumu a vývoja v roku 2004 vzrástol v porovnaní s rokom 2003 (o 6,2%) pri náraste prepočítaného počtu kapacity výskumu a vývoja v človekorokoch (o 07,3 %). K nárastu  kapacity v človekorokoch došlo v sektore vysokých škôl o 1042,5 FTE, v Slovenskej akadémii vied o 32,8 FTE. 

Dôležitým faktom sú značné regionálne disparity v oblasti ľudských zdrojov na Slovensku. V Bratislavskom kraji pripadalo napr. v roku 2003 na tisíc obyvateľov 1,3 výskumníkov, zatiaľ čo v ostatných krajoch je to od 0,07 do 0,3 výskumníka.

V správe High Level Group o ľudských zdrojoch vo vede a technike v Európe zriadenej pri EK publikovanej v januári 2005 bolo konštatované, že pri snahe dosiahnutia cieľa 3% výdavkov na výskum a vývoj z HDP do roku 2010 je potrebné zvýšenie počtu výskumníkov  o 0,5 milióna (alebo 1,2 milióna, vrátane pomocného a technického personálu) v rámci EÚ s cieľom dosiahnuť minimálnu úroveň 8 výskumníkov na 1000 pracovných síl. 

Od roku 1989 prichádzalo v Slovenskej republike k výraznému znižovaniu zamestnancov výskumu a vývoja a samotných výskumníkov. V roku 2003 v Slovenskej republike počet výskumníkov na 1000 pracovných síl bol 4,7 výskumníka. Táto hodnota je vyššia ako majú okolité krajiny (Česká republika 3,3, Maďarsko 3,9, Poľsko 4,5). Pre porovnanie: priemer EÚ je 5,8 a napr. Nemecko 6,9, Francúzsko 7,7, Švédsko 11,0. Podľa najnovších štatistických podkladov v r. 2004 sa táto hodnota v Slovenskej republike zvýšila na 5,2.