Doložka finančných, ekonomických, environmentálnych vplyvov, vplyvov na zamestnanosť a podnikateľské prostredie

Na rokovaní Hospodárskej a sociálnej rady Slovenskej republiky dňa 30. júla 2007 sa sociálni partneri dohodli na sume mesačnej minimálnej mzdy 8 100 Sk s účinnosťou od 1. októbra 2007. Touto doložkou sa posudzuje možný dopad zvýšenia minimálnej mzdy zo 7 600 Sk na 8 100 Sk mesačne (nárast o 6,58 %) za 3 mesiace roku 2007 a a dopad na verejné financie aj za roky 2008 až 2010; minimálna mzda v hodinovom vyjadrení sa zvýši zo 43,70 Sk na 46,60 Sk. 

1.	Dopad na verejné financie

1.1 Štátny rozpočet

Podľa kvalifikovaných odhadov celkový počet zamestnancov, ktorí sú v súčasnosti odmeňovaní podľa stupníc uvedených v prílohe č. 3 a 4 súčasného zákona č. 553/2003 Z. z. o odmeňovaní niektorých zamestnancov pri výkone práce vo verejnom záujme v znení neskorších predpisov (zákon o odmeňovaní) predstavuje cca 73 tis. osôb (vrátane nepedagogických zamestnancov regionálneho školstva v počte cca 22 tis. zamestnancov).

Osobitná stupnica platových taríf učiteľov vysokých škôl, výskumných a vývojových zamestnancov a zdravotníckych zamestnancov (príloha č. 5 zákona o  odmeňovaní), sa vzťahuje na ďalších cca 16 tis. zamestnancov. Stupnica platových taríf pedagogických zamestnancov (príloha č. 8 zákona o odmeňovaní) sa vzťahuje na cca 68 tis. pedagogických zamestnancov regionálneho školstva.

Kvalifikovaný odhad maximálne možného dopadu v prípade uplatnenia minimálnej mzdy vo výške 8 100 Sk bol vyčíslený ako odhad predpokladaného nárastu potreby prípadných doplatkov do novej výšky minimálnej mzdy oproti potrebe doplatkov do súčasnej výšky 7 600 Sk mesačne. Pri vyčíslení odhadu dopadu sa ďalej vychádzalo z nasledovných skutočností:
-	z odhadu súčasného zaradenia zamestnancov, na ktorých sa vzťahuje zákon o odmeňovaní, do platových tried a platových stupňov na základe posledne známych údajov Ministerstva financií Slovenskej republiky, 
-	z predpokladanej výšky nadtarifných zložiek, ktoré sa z celkovej mzdy zamestnanca na účely zistenia doplatku do minimálnej mzdy neodpočítavajú (odmeny, osobný príplatok a niektoré ďalšie príplatky), ktorú možno odhadnúť na cca 10 % tarifného platu (podľa údajov výberového štatistického zisťovania o štruktúre celkovej priemernej mesačnej mzdy, vykonaného Treximou, spol. s r.o.  v rámci Informačného systému o priemerných zárobkoch za I. štvrťrok 2007, predstavovali nadtarifné zložky platu spolu cca 23 %),
-	z predpokladu, že doplácať do sumy minimálnej mzdy sa bude len zamestnancovi, ktorého tarifná mzda zvýšená o 10 % je nižšia ako minimálna mzda,
-	že mesačný dopad na štátny rozpočet bude predstavovať rozdiel medzi úhrnom súm doplatkov do navrhovanej výšky minimálnej mzdy 8 100 Sk a úhrnom súm doplatkov do súčasnej výšky minimálnej mzdy 7 600 Sk na mesiac,
-	v roku 2007 bude úhrnný dopad predstavovať 3-násobok rozdielu oproti základni, ktorou sú v roku 2007 platové tarify ustanovené nariadením vlády SR č. 238/2007 Z. z., zvýšené o 10 %, a v roku 2008 bude úhrnný dopad predstavovať 12-násobok rozdielu oproti základni, ktorou sú navrhované platové tarify v pripravovanom novom zákone o verejnej službe, zvýšené o 10 %. 

V pripravovanom novom zákone o verejnej službe, ktorý má nadobudnúť účinnosť 1. januára 2008, sa predpokladá zvýšenie stupníc platových taríf oproti súčasným stupniciam o 3 %. Zároveň sa navrhuje zlúčenie základnej stupnice platových taríf (príloha č. 3 súčasného zákona o odmeňovaní) a osobitnej stupnice platových taríf vybraných skupín zamestnancov (príloha č. 4). 

Na základe vyššie uvedeného postupu celkový počet zamestnancov, ktorých platová tarifa zvýšená o 10 % sumy tarifného platu (zahrnutie časti nadtarifnej zložky platu), ktorým by mohol vzniknúť nárok na prípadný doplatok, možno v roku 2007 odhadnúť na cca  524 osôb a v roku 2008, po predpokladanom zvýšení stupníc platových taríf o 3 %, na cca 225 osôb. 

V tomto odhadovanom počte sú aj nepedagogickí zamestnanci školstva, ktorých kompetencie sú vykonávané obcami a vyššími územnými celkami. Vzhľadom na chýbajúce relevantné údaje o ich zaradení do platových tried a stupňov nie je možné osobitne ich počet kvalifikovane odhadnúť. Možno však predpokladať, že práve u tejto skupiny zamestnancov (nepedagogickí zamestnanci škôl a školských zariadení) sa môže najčastejšie vyskytnúť potreba vyplácať k platu doplatok do výšky minimálnej mzdy. 

Celková suma doplatkov do sumy mesačnej minimálnej mzdy 8 100 Sk vrátane odvodov do poistných fondov bude predstavovať:
-	v roku 2007 cca 228 tis. Sk mesačne, čo predstavuje nárast oproti potrebe doplatkov do súčasnej sumy 7 600 Sk mesačne o cca 205 tis. Sk mesačne; nárast za obdobie troch mesiacov (október až december 2007) bude predstavovať cca 615 tis. Sk,
-	od januára 2008 cca 113 tis. Sk mesačne, čo prestavuje nárast oproti potrebe doplatkov do súčasnej sumy 7 600 Sk mesačne o cca 59 tis. Sk mesačne; dopad na obdobie deviatich mesiacov (január až september 2008) možno vyčísliť sumou cca 531 tis. Sk.

Súhrnné maximálne možné zvýšenie doplatkov do novej sumy minimálnej mzdy a tým aj dopad zvýšenia minimálnej mzdy na rozpočty zriaďovateľov rozpočtových a príspevkových organizácií možno na obdobie od 1. októbra 2007 do 30. septembra 2008 (12 po sebe idúcich do kalendárnych mesiacov) odhadnúť na 1 146 tis. Sk. 

Dopad na štátny rozpočet za kalendárny rok 2008, ako aj na roky 2009 a 2010 možno odhadnúť rovnakou sumou po 708 tis. Sk ročne. Vykrytie prípadného dopadu navrhnutého zvýšenia minimálnej mzdy na štvrtý štvrťrok 2007 a roky 2008 až 2010 bude zabezpečené v rámci záväzných ukazovateľov schváleného rozpočtu verejnej správy na príslušné obdobie.

Dopad na štátny rozpočet zo zákona č. 5/2004 Z. z. o službách zamestnanosti a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov (zákon o službách zamestnanosti) 

V zákone o službách zamestnanosti sa výška niektorých príspevkov odvíja od minimálnej ceny práce, ktorou je minimálna mzda zvýšená o odvody do poistných fondov a o príspevok na starobné dôchodkové sporenie, ktoré hradí zamestnávateľ.

Vzhľadom na zvýšenie sumy mesačnej minimálnej mzdy zo 7 600 Sk na 8 100 Sk bude mať uplatňovanie návrhu zákona o minimálnej mzde dopad na výdavky štátneho rozpočtu  účelovo určených na financovanie aktívnych opatrení trhu práce upravených v jeho  § 49, § 52, § 56, § 57, § 60 a § 65 v tých prípadoch, ak budú dohody o poskytnutí príspevkov uzatvorené a začnú sa poskytovať v októbri až decembri 2007 a počas časti roka 2008, ak pripravený návrh novely zákona o službách zamestnanosti nenadobudne účinnosť od januára 2008. 

V návrhu novely zákona č. 5/2004 Z. z. o službách zamestnanosti a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov, ktorý má nadobudnúť účinnosť 1. januára 2008, sa navrhuje odpojenie výšky príspevkov na jednotlivé aktívne opatrenia trhu práce od minimálnej mzdy. Preto dopad zvýšenia príspevkov na aktívne opatrenia trhu práce, ktorých výška je odvodená od minimálnej celkovej ceny práce je kvantifikovaná iba za mesiace október až december 2007.        

Dopad zvýšenia sumy mesačnej minimálnej mzdy na jednotlivé aktívne opatrenia sa odhaduje nasledovne:

§ 49 Príspevok na samostatnú zárobkovú činnosť

V dôsledku navrhnutej zmeny sumy mesačnej minimálnej mzdy sa výdavky na príspevok na samostatnú zárobkovú činnosť zvýšia o 42,4 mil. Sk.

§ 52 Príspevok na aktivačnú činnosť 

V dôsledku navrhnutej zmeny sumy mesačnej minimálnej mzdy sa výdavky na príspevok na aktivačnú činnosť zvýšia o 11,0 mil. Sk.

§ 56 Príspevok zamestnávateľovi na zriadenie chránenej dielne alebo chráneného pracoviska a na ich zachovanie

V dôsledku navrhnutej zmeny sumy mesačnej minimálnej mzdy sa výdavky na príspevok zamestnávateľovi na zriadenie chránenej dielne alebo chráneného pracoviska a na ich zachovanie zvýšia o 2,6 mil. Sk.

§ 57 Príspevok občanovi so zdravotným postihnutím na prevádzkovanie alebo  vykonávanie samostatnej zárobkovej činnosti

V dôsledku navrhnutej zmeny sumy mesačnej minimálnej mzdy sa výdavky na príspevok občanovi so zdravotným postihnutím na prevádzkovanie alebo vykonávanie samostatnej zárobkovej činnosti zvýšia o 1,6 mil. Sk.

§ 60 Príspevok na úhradu prevádzkových nákladov chránenej dielne alebo chráneného pracoviska a na úhradu nákladov na dopravu zamestnancov

V dôsledku navrhnutej zmeny sumy mesačnej minimálnej mzdy sa výdavky na príspevok na úhradu prevádzkových nákladov chránenej dielne alebo chráneného pracoviska a na úhradu nákladov na dopravu zamestnancov zvýšia o 3,3 mil. Sk.

§ 65 Odvod za neplnenie povinného podielu zamestnávania občanov so zdravotným postihnutím

V dôsledku navrhnutej zmeny sumy mesačnej minimálnej mzdy sa výška odvodu za neplnenie povinného podielu zamestnávania občanov so zdravotným postihnutím zvyšuje o 1,5 tis. Sk/1 ZPO.

Celkový dopad zvýšenia sumy mesačnej minimálnej mzdy sa do konca roku 2007 odhaduje na 60,9 mil. Sk.
 
Nakoľko v návrhu  zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon o službách zamestnanosti sa navrhuje odpojiť tieto plnenia od výšky minimálnej mzdy, ale výška príspevku sa bude odvíjať od výšky priemernej mzdy, dopad zvýšenia minimálnej mzdy na štátny rozpočet od 1. januára 2008 z tohto dôvodu už nevznikne.

Dopad na štátny rozpočet z dôvodu možného zvýšenia počtu osôb v hmotnej núdzi podľa ustanovení zákona č. 599/2003 Z. z. o pomoci v hmotnej núdzi:

Zvýšenie sumy minimálnej mzdy v nadväznosti na ustanovenie § 4 ods. 1 písm. c) zákona č. 599/2003 Z. z. o pomoci v hmotnej núdzi a o zmene a doplnení niektorých zákonov nemá za následok zvýšenie počtu poberateľov pomoci v hmotnej núdzi a následne zvýšenie čerpania finančných prostriedkov, t.j. nemá dopad na štátny rozpočet. Predmetné ustanovenie definuje, že na účely posudzovania hmotnej núdze, zabezpečenia základných životných podmienok a pomoci v hmotnej núdzi sa spoločne posudzujú rodičia a ich deti do 25 rokov veku, ktoré nemajú príjem alebo majú príjem najviac vo výške minimálnej mzdy, žijúce s nimi v domácnosti. Ide iba o podmienku na posúdenie okruhu spoločne posudzovaných osôb v rámci citovaného zákona. V prípade zvýšenia sumy minimálnej mzdy sa zvýši príjem okruhu spoločne posudzovaných osôb, v rámci ktorého je posudzované aj dieťa do 25 rokov s príjmom najviac vo výške minimálnej mzdy. 

Dopad na štátny rozpočet (rozpočet kapitoly MPSVR SR z dôvodu zvýšenia vymeriavacieho základu pri osobách poberajúcich príspevok za opatrovanie)
	
	V rokoch 2007 – 2010 sa predpokladá nasledovný počet osôb poberajúcich peňažný príspevok za opatrovanie:

Rok	2007	2008	2009	2010	
osoby poberajúce peňažný príspevok za opatrovanie	25 000	28 000	30 860	33 600	
   v tom sporitelia	2 500	2 550	2 600	2 650	
Zdroj: Sociálna poisťovňa

	Dopad zvýšenia minimálnej mzdy na rozpočet verejnej správy z dôvodu zvýšenia poistného plateného štátom za poberateľov peňažného príspevku za opatrovanie je uvedený v časti 1.3. 

	Výška minimálnej mzdy v prognóze rozpočtu Sociálnej poisťovne je vyššia ako v scenári podľa návrhu zákona o minimálnej mzde, preto bude mať negatívny vplyv na bilanciu Sociálnej poisťovne v roku 2007 a v roku 2010. Tento negatívny vplyv bude eliminovaný úsporou v štátnom rozpočte, keďže štát zaplatí nižšie poistné za týchto poistencov.

1.2 Rozpočty územných samospráv

Možný dosah uplatnenia novej minimálnej mzdy na rozpočty vyšších územných celkov a obcí je možné taktiež iba kvalifikovane odhadnúť. Nakoľko u týchto zamestnancov sa štatistické zisťovanie o ich zaradení do platových tried a platových stupňov nevykonáva, možno vychádzať len z predpokladu obdobného rozloženia zamestnancov obcí do platových tried, ako je to u zamestnancov v rozpočtových a príspevkových organizáciách.

Podľa údajov Štatistického úradu SR predstavoval počet zamestnancov obecných úradov a samosprávnych krajov za I. štvrťrok 2007 (bez pedagogických zamestnancov, ale vrátane ostatných nepedagogických zamestnancov regionálneho školstva odmeňovaných podľa základnej stupnice v počte cca 19 tis. osôb, u ktorých originálne kompetencie sú vykonávané obcami a vyššími územnými celkami) spolu vo fyzických osobách 62 552 osôb. Z tohto počtu predstavoval počet zamestnancov 
-	obcí 61 286 osôb; priemerná mesačná mzda týchto zamestnancov bola vykázaná sumou 13 324 Sk mesačne,
-	samosprávnych krajov 1 266 osôb; priemerná mesačná mzda zamestnancov samosprávnych krajov predstavovala 24 572 Sk mesačne.

Počet zamestnancov rozpočtových organizácií zriadených obcami a vyššími územnými celkami je možné odhadnúť na cca 35 tisíc osôb na základe údajov o celkovom počte 142 tis. osôb v rozpočtových organizáciách za I. štvrťrok 2007 (bez zamestnancov samosprávnych krajov, aparátov obecných úradov a bez cca 68 tis. pedagogických zamestnancov).  

Na základe vyššie uvedeného a s prihliadnutím na štatisticky zistené priemerné mzdy zamestnancov obcí a zamestnancov samosprávnych krajov, možno predpokladať, že prípadný doplatok do minimálnej mzdy môže vzniknúť prevažne u zamestnancov obcí. V prípade samosprávnych krajov by mohol vzniknúť nárok na prípadný doplatok do minimálnej mzdy u zamestnancov zabezpečujúcich obslužné alebo prevádzkové činnosti, ktorí sú zaradení v najnižších platových triedach a platových stupňoch, a ktorých súčasné platy nedosahujú úroveň navrhovanej výšky minimálnej mzdy. 

Takýto dopad na rozpočty obcí a vyšších územných celkov by mohol vzniknúť len v prípade, ak zamestnávateľ neurčil zamestnancovi vykonávajúcemu činnosti s prevahou fyzickej práce (napr. obslužné a prevádzkové činnosti) plat nezávisle od dĺžky započítanej praxe podľa § 7 ods. 4 zákona č. 553/2003 Z. z. o odmeňovaní niektorých zamestnancov pri výkone práce vo verejnom záujme v znení neskorších predpisov. 

Za predpokladu, že aj u zamestnancov obcí bude podiel nadtarifných zložiek predstavovať 10 % tarifného platu, možno počet zamestnancov obcí s nárokom na prípadný doplatok v právnych podmienkach roku 2007 odhadnúť na cca 680 osôb a po očakávanom uplatnení zvýšených stupníc platových taríf od 1. januára 2008 na cca 190 zamestnancov. 

Nárast prípadného doplatku do výšky minimálnej mzdy (vrátane povinných odvodov do poistných fondov) v súhrne za všetky obce je možné odhadnúť 
-	v roku 2007 sumou cca 220 tis. Sk mesačne, čo by v prepočte na obdobie troch mesiacov predstavovalo nárast o cca 660 tis. Sk, 
-	od januára 2008 sumou cca 68 tis. Sk; dopad nárastu na deväť mesiacov možno vyčísliť sumou cca 612 tis. Sk.

Celkové zvýšenie doplatkov do novej sumy minimálnej mzdy na rozpočty obcí možno na obdobie od 1. októbra 2007 do 30. septembra 2008 (obdobie 12 po sebe idúcich kalendárnych mesiacov) odhadnúť na 1 272 tis. Sk. 

Dopad na rozpočty obcí a vyšších územných celkov za kalendárny rok 2008, ako aj na roky 2009 a 2010 možno odhadnúť rovnakou sumou po 816 tis. Sk ročne. 

Prípadné dopady na rozpočty obcí a vyšších územných celkov na štvrtý štvrťrok 2007 a v rokoch 2008 až 2010, vyplývajúce z uplatnenia vyššej minimálnej mzdy, budú musieť obce a vyššie územné celky pre svojich zamestnancov a pre zamestnancov nimi zriadených rozpočtových a príspevkových organizácií zabezpečiť v rámci samosprávnej pôsobnosti z vlastných zdrojov. 

1.3 Rozpočet Sociálnej poisťovne a rozpočty zdravotných poisťovní

Zvýšenie minimálnej mzdy bude mať pozitívny vplyv na verejné rozpočty z dôvodu zvýšenia minimálnej výšky základne pre odvody do poistných fondov. Zvýšenie bude predstavovať nárast odvodov do poistných fondov platených zamestnancami (13,2 % základu) a odvodov hradených zo mzdy zamestnanca zamestnávateľom (35,2 % odvodu), spolu 48,6 % zo základne, ktorú predstavuje celkové možné zvýšenie sumy doplatkov.

Odhadovaná výška nárastu doplatkov bez odvodov do poistných fondov ako základňa pre odvody spolu (nárast možných mesačných doplatkov zamestnancov napojených na štátny rozpočet cca 52 tis. Sk, nárast u zamestnancov napojených na rozpočty obcí cca 61 tis. Sk a možný nárast doplatkov u zamestnancov zamestnávateľov tzv. podnikateľskej sféry cca 5 372 tis. Sk) predstavuje mesačne cca 5,5 mil. Sk.

Pozitívny dopad zvýšenia minimálnej mzdy zo 7 600 Sk na 8 100 Sk mesačne na verejné rozpočty Sociálnej poisťovne a zdravotných poisťovní  za vyššie uvedené skupiny zamestnancov možno kvalifikovane odhadnúť sumou cca 2,67 mil. Sk mesačne, čo v ročnom vyjadrení bude predstavovať cca 32 mil. Sk. 

Nakoľko nie je možné odhadnúť vývoj nárastu nízkych miezd u zamestnancov tzv. podnikateľskej sféry ani možný dopad prípadného zavedenia eura od januára 2009, možno iba úvahou odvodiť, že ak pri náraste minimálnej mzdy zo 7 600 na 8 100 Sk (o 500 Sk) bol nárast zvýšenia objemu doplatkov na základe exaktných údajov Treximy s.r.o. (v prepočte na celkový počet zamestnancov podľa registra organizácií) kvalifikovane odhadnutý na cca 5,37 mil. Sk, pri predpokladanom náraste na minimálnej mzdy na 8 760 Sk (nárast o 570 Sk) zvýši sa v roku 2009 úmerne aj nárast doplatkov na cca 6,12 mil. Sk, čo spolu s nárastom v rozpočtovej sfére predstavuje cca 6,24 mil. Sk, z čoho zvýšenie odvodov do poistných fondov bude predstavovať cca 3,03 mil. Sk mesačne (v ročnom vyjadrení cca 36,4 mil. Sk). 

Rovnakou úvahou, postavenou aj na predpoklade, že nedôjde ku zmenám vo výške odvodov do poistných fondov, možno odvodiť, že v roku 2010 v prípade uplatnenia minimálnej mzdy v sume 9 240 Sk (opäť nárast o 570 Sk) možno nárast výšky doplatkov odhadnúť na cca 6,12 mil. Sk, čo spolu s nárastom v rozpočtovej sfére predstavuje cca 6,30 mil. Sk. Z tejto sumy  by odvody do poistných fondov vo výške 48,6 % predstavovali cca 3,07 mil. Sk mesačne (v ročnom vyjadrení cca 36,8 mil. Sk).

Navrhovaný scenár minimálnej mzdy bude mať vplyv na platby poistného do Sociálnej poisťovne, a to
-	za poistencov štátu (poberateľov peňažného príspevku za opatrovanie),
-	za zamestnancov a zamestnávateľov, samostatne zárobkovo činné osoby a za dobrovoľne poistené osoby.

Oproti návrhu rozpočtu Sociálnej poisťovne na rok 2008 s výhľadom na roky 2009 – 2010, ktorý bol predložený vláde SR, bude mať navrhovaný scenár minimálnej mzdy zanedbateľný vplyv
-	nepresahujúci rádovo 5 mil. Sk ročne na platby poistencov štátu (poberateľov peňažného príspevku za opatrovanie), čo bude plne hradené z rozpočtovej kapitoly MPSVR SR (tým skôr, že rozpočet predložený do vlády SR predpokladá taký počet poberateľov peňažného príspevku za opatrovanie, ktorý nemusí byť naplnený),
-	na platby poistného za zamestnancov a zamestnávateľov, samostatne zárobkovo činné osoby a za dobrovoľne poistené osoby, takže Sociálna poisťovňa nemusí upravovať príjmy v návrhu rozpočtu, ktorý bol predložený vláde SR. Príslušný počet dotknutých samostatne zárobkovo činných osôb je cca 179 tis. a dobrovoľne poistených osôb cca 30 tis.

Na základe dostupných údajov je možné predpokladať minimálny dopad zvýšenia minimálnej mzdy aj na rozpočty zdravotných poisťovní.

Na základe prognózy vybraných indikátorov vývoja ekonomiky Slovenskej republiky podľa Inštitútu finančnej politiky z júna 2007 a podľa predpokladu zvyšovania súm životného minima v rokoch 2008 až 2010 možno v tomto období očakávať nasledovný vývoj vybraných ukazovateľov, ku ktorým budú prihliadať sociálni partneri pri vyjednávaní o úprave sumy minimálnej mzdy v zmysle ustanovení § 6 návrhu zákona:

Ukazovateľ / Rok	m. j.	2006	2007	2008	2009	2010	
Priem. mesačná mzda za hosp. 	Sk	18 761,0	20 074,3	21 399,2	22 725,9	24 157,7	
Priem. mesačná mzda za hosp. (nominálny rast)	%	8,0	7,0	6,6	6,2	6,3	
Priemerný rast zamestnanosti, (podľa evid. počtu)	tis. osôb	2 148,2	2 197,6	2 232,8	2 255,1	2 273,1	
Priemerný rast zamestnanosti, (podľa evid. počtu)	%	2,2	2,3	1,6	1,0	0,8	
Priemerný počet pracujúcich (podľa ESA 95)	tis. osôb	1 855,4	1 894,4	1 924,7	1 943,9	1 959,5	
Priemerný rast zamestnanosti, (podľa ESA 95)	%	2,3	2,1	1,6	1,0	0,8	
Index spotrebiteľských cien (priemerný rast)	%	4,5	2,4	2	2,4	2,4	
Suma životného minima
 (plnoletá fyzická osoba)	Sk	4 980,0	5 130,0	5 240,0	5 360,0	5 490,0	
Index rastu životného minima
(plnoletá fyzická osoba)	%	105,3	103,0	102,1	102,3	102,4	
Zdroj: Prognóza Inštitútu finančnej politiky MF SR z júna 2007, vlastné odhady a prepočty

Návrh zákona v § 7 upravuje priebeh rokovaní sociálnych partnerov o úprave sumy minimálnej mzdy s cieľom dohodnúť sumu mesačnej minimálnej mzdy na obdobie nasledujúceho kalendárneho roka. Pri vyjednávaní o tejto sume sociálni partneri budú prihliadať na celkovú ekonomickú situáciu v kalendárnom roku predchádzajúcom kalendárnemu roku, v ktorom sa vyjednáva, pričom sa bude prihliadať najmä na vývoj spotrebiteľských cien, zamestnanosti, priemernej mesačnej mzdy v hospodárstve SR a životného minima. 

Výsledná dohodnutá suma nebude viazaná na vývoj niektorého konkrétneho ukazovateľa, ale bude výsledkom komplexného zhodnotenia celkovej ekonomickej a sociálnej situácie a konsenzu sociálnych partnerov dosiahnutého na základe týchto indikátorov. Z uvedených dôvodov sa predkladá alternatíva vývoja súm mesačnej minimálnej mzdy len pre prípad uplatnenia mechanizmu zvyšovania minimálnej mzdy v zmysle ustanovení § 8 návrhu zákona. Medziročný rast tohto ukazovateľa prognóza predpokladá ako najvyšší. Na základe toho je možné odvodiť aj maximálny rast minimálnej mzdy v rokoch 2009 a 2010. 

V prípade, ak v roku 2009 a 2010 nedôjde k dohode sociálnych partnerov o úprave sumy minimálnej mzdy, uplatní sa mechanizmus zvyšovania minimálnej mzdy v závislosti od medziročného rastu priemernej mesačnej nominálnej mzdy zamestnanca v hospodárstve Slovenskej republiky. Pri uplatnení tohto postupu výška minimálnej mzdy bude predstavovať sumu:

Ukazovateľ / Rok	m. j.	2006	2007	2008	2009	2010	
Priem. mesačná mzda za hosp. (nominálny rast)	%	8,0	7,0	6,6	6,2	6,3	
Mesačná minimálna mzda 	Sk	6 900	7 600	8 100	8 670	9 240	
Zdroj: Prognóza Inštitútu finančnej politiky MF SR z júna 2007, vlastné odhady a prepočty

Zvýšenie minimálnej mzdy bude mať pozitívny dopad na príjmy Sociálnej poisťovne a príjmy zdravotných poisťovní aj v tých prípadoch, ak vymeriavacím základom na účely platenia poistného do Sociálnej poisťovne a do zdravotných poisťovní je minimálna mzda. Sumu zvýšenia príjmov Sociálnej poisťovne a zdravotných poisťovní z tohto dôvodu nie je možné odhadnúť, nakoľko MPSVR SR nemá k dispozícii údaje o počte platiteľov poistného do Sociálnej poisťovne a do zdravotných poisťovní z vymeriavacieho základu, ktorým je minimálna mzda.

2.	Dopad na obyvateľov, hospodárenie podnikateľskej sféry a iných právnických osôb  a fyzických osôb

 Dopad na počet zamestnancov poberajúcich mzdu do výšky minimálnej mzdy

	Vzhľadom na to, že nie sú k dispozícii údaje z vyčerpávajúcich podnikových štatistických zisťovaní ŠÚ SR, týkajúcich sa počtov zamestnancov v jednotlivých mzdových pásmach,  na kvantifikáciu možných dopadov sa využili aktuálne výsledky z existujúcej vzorky výberového zisťovania ISCP) za I. štvrťrok 2007, ktorá takéto výpočty umožňuje. Pre korektnosť interpretácie výsledkov sa uvádza porovnanie výberovej vzorky ISCP s aktuálnym registrom organizácií (ďalej RO)  Štatistický úrad SR:)

Porovnanie výberovej vzorky údajov ISCP s registrom organizácií (bez živnostníkov)	
Veľkostná
kategória
organizácií	     Výberová vzorka údajov ISCP	Register organizácií	
	Počet organizácií	Počet zamestnancov	Počet organizácií	Počet zamestnancov	
	Abs.	%	  Osoby	%	    Abs.	%	  Osoby	%	
   1 -      9	508	13,0	3419	0,7	44332	63,6	181264	10,3	
10 -    19	643	16,5	7215	1,4	12553	18,0	176510	10,0	
20 -    49	731	18,8	18413	3,5	6986	10,0	214762	12,1	
50 -    99	613	15,7	31237	6,0	3230	4,6	221489	12,6	
100 -  249	734	18,8	86183	16,5	1710	2,5	259506	14,7	
250 -  499	352	9,0	84921	16,3	524	0,8	178292	10,1	
500 -  999	189	4,9	91140	17,4	228	0,3	153045	8,7	
1 000 +	125	3,2	199884	38,3	156	0,2	379942	21,5	
Spolu	3895	100,0	522 412	100,0	69 719	100,0	1 764 810	100,0	

Zisťovanie ISCP je pre organizácie s 250 a viac zamestnancami realizované ako plošné), do 250 zamestnancov ako výberové. Logicky preto výberová vzorka obsahuje veľa veľkých organizácií. Na účely zisťovania, ktorým je mapovať zárobky zamestnancov, bol problém ošetrený vážením.

Veľkostná kategória
organizácie	Počet zamestnancov 	Počet zamestnancov 	Nárast	
	s doplatkom do 7 600 Sk	s doplatkom do 8 100 Sk	počtu zam.	
	Abs.	%	Abs.	%	Abs.	
   1 -      9	128	6,2	298	4,5	170	
10 -    19	169	8,2	392	5,9	223	
20 -    49	185	8,9	544	8,2	359	
50 -    99	194	9,4	633	9,6	439	
  100 -  249	521	25,1	1 539	23,3	1 018	
  250 -  499	461	22,2	1 353	20,5	892	
  500 -  999	255	12,3	1 274	19,3	1 019	
    1 000 +	160	7,7	569	8,6	409	
Spolu	2 073	100,0	6602	100,0	4529	

Zdroj: ISCP  za 1. štvrťrok 2007 Trexima, Bratislava, júl 2007 + vlastné prepočty MPSVR SR

Dopad na výšku doplatkov do minimálnej mzdy

Dopad bol kvalifikovane odhadnutý na základe  údajov o priemerných zárobkoch jednotlivých zamestnancov zo zisťovania ISCP za I. štvrťrok 2007 (údaje za II. štvrťrok v súčasnosti ešte nie sú spracované). 

S cieľom znížiť možné skreslenie výsledkov bol uplatnený nasledovný postup:
-	z celkového počtu zamestnancov (729 060 osôb), ktorých zárobky sú sledované vo výberovej vzorke, boli vylúčení zamestnanci pracujúci na kratší ako ustanovený týždenný pracovný čas,
-	z výslednej vzorky zamestnancov (693 277 osôb) boli vylúčení zamestnanci, u ktorých v sledovanom štvrťroku počet hodín, za ktoré obdržali mzdu alebo náhradu mzdy, nedosiahol najmenej 450 hodín a
-	mzda každého zamestnanca vyjadrená jeho priemerným mesačným zárobkom za 1. štvrťrok 2006 v takto spresnenej vzorke zamestnancov (522 412 osôb) bola očistená o mzdu za prácu nadčas.

Týmito úpravami sa dosiahlo, že výsledné priemerné mesačné zárobky zamestnancov v očistenej vzorke približne zodpovedali mzde, ktorá by im bola vyplatená, ak by odpracovali plný mesačný fond pracovného času bez práce nadčas (technika zisťovania a spracúvania údajov neumožnila z priemernej mzdy v mesačnom vyjadrení vylúčiť sumy vyplatených mzdových zvýhodnení za nočnú prácu, za prácu vo sviatok a za prácu v sťaženom a zdraviu škodlivom pracovnom prostredí, ktoré sa osobitne nesledujú). 

Očistené sumy priemerných zárobkov zamestnancov sa porovnali s navrhovanou výškou minimálnej mzdy a na základe porovnania bol okrem počtu zamestnancov, ktorých priemerný zárobok za I. štvrťrok 2007 bol nižší ako navrhovaná minimálna mzda, zistený aj súhrn prípadných doplatkov ako rozdiel medzi výškou minimálnej mzdy a priemerným mesačným zárobkom takéhoto zamestnanca pri súčasnej výške minimálnej mzdy 7 600 Sk a pri navrhovanej výške 8 100 Sk.

	Výberová vzorka predstavuje spolu 522 412 zamestnancov, čo je cca 25,8 % priemerného evidenčného počtu zamestnancov za I. štvrťrok 2007 (podľa ŠÚ SR počet zamestnancov v hospodárstve SR v I. štvrťroku 2007 predstavoval spolu 2 021,4 tis. osôb). 

	Na základe uvedených kritérií boli zistené nasledovné nárasty počtov zamestnancov, ktorým by bolo potrebné doplácať do výšky minimálnej mzdy, pokiaľ by zarobili mzdu na úrovni priemerného zárobku zisteného za I. štvrťrok:

Veľkostná 
kategória	Suma doplatkov a ich nárast v tis. Sk mesačne	
	Min. mzda 7 600 Sk	Min. mzda 8 100 Sk	Nárast v tis Sk	
1 -      9	30	148	119	
10 -    19	19	175	155	
20 -    49	88	276	188	
50 -    99	108	320	212	
100 -  249	340	854	514	
250 -  499	499	937	438	
500 -  999	107	483	376	
1 000 +	116	311	195	
Spolu	1 307	3 504	2 197	

V celkovej vzorke zamestnancov v počte 522 412 osôb sú aj zamestnanci nepodnikateľskej sféry (103 294 osôb), takže dopad nárastu výlučne na zamestnávateľov podnikateľskej sféry v tejto výberovej vzorke (419 118 zamestnancov) možno odhadnúť na cca 1 801 tis. Sk mesačne. V prepočte na celkový počet zamestnancov podľa RO (1 764,8 tis. ku vzorke 522,4 tis. zamestnancov) možno nárast potreby prostriedkov na doplatky do novej výšky minimálnej mzdy odhadnúť na cca 6,1 mil. Sk.

Dopad na doplatky do sumy minimálnych mzdových nárokov 

Zákonník práce v § 120 osobitne garantuje minimálnu výšky mzdy zamestnancov, ktorých podmienky odmeňovania nie sú upravené v kolektívnej zmluve. Ide o 6 sadzieb minimálnych mzdových nárokov diferencovaných podľa zložitosti, zodpovednosti a namáhavosti vykonávanej práce, ktorých výška sa ustanovuje ako násobok minimálnej mzdy a koeficientu v závislosti od náročnosti prác vykonávaných zamestnancom. 

Zamestnávateľ je povinný zaradiť pracovné miesto zamestnanca do príslušného stupňa náročnosti práce v súlade s charakteristikami stupňov náročnosti uvedenými v prílohe k Zákonníku práce. Rovnako ako v prípade inštitútu minimálnej mzdy má zamestnanec nárok na doplatok do sumy minimálneho mzdového nároku v prípade, že jeho mzda v prepočte na hodinu nedosiahne sumu minimálneho mzdového nároku.

Súbežne so zvýšením minimálnej mzdy dôjde preto aj ku zvýšeniu sadzieb minimálnych mzdových nárokov ustanovených Zákonníkom práce, ktoré sa odvodzujú z minimálnej mzdy prostredníctvom koeficientu. Minimálne mzdové nároky predstavujú spodnú garantovanú hranicu výšky mzdy očistenej o zákonné mzdové zvýhodnenia, a to výlučne u zamestnancov zamestnávateľov, ktorí nemajú mzdové podmienky dohodnuté v kolektívnej zmluve. 

Výberovým zisťovaním ISCP ani iným štatistickým zisťovaním sa údaje o zaradení tejto osobitne ochraňovanej skupiny zamestnancov do stupňov náročnosti práce nesledujú, nakoľko ide prevažne o zamestnancov súkromných podnikateľov a organizácií s nižším počtom zamestnancov, ktoré spravidla nie sú prihlásené do výberového štatistického zisťovania. 

Z uvedených dôvodov nie je možné kvalifikovane odhadnúť počet zamestnancov, ktorých by sa týkalo prípadné poskytovanie doplatku do príslušného minimálneho mzdového nároku ani celkový nárast doplatkov z titulu zvýšenia minimálnych mzdových nárokov. 

Jedným z triediacich kritérií výberového štatistického zisťovania v rámci zisťovania ISCP za I. štvrťrok 2007, je aj klasifikácia zamestnaní (KZAM): 
-	podľa údajov ISCP v skupine pomocní a nekvalifikovaní zamestnanci, u ktorých sa dá predpokladať, že vykonávajú pomocné a prípravné práce zodpovedajúce zaradeniu pracovného miesta do 1. stupňa náročnosti, pre ktorý minimálny mzdový nárok bude 46,60 Sk na hodinu, predstavoval priemerný zárobok 72,45 Sk na hodinu. 
-	v skupine kvalifikovaní robotníci v poľnohospodárstve a lesníctve, kde možno predpokladať výkon prác zodpovedajúcich maximálne 2. stupňu náročnosti práce, pre ktorý minimálny mzdový nárok bude predstavovať 51,80 Sk na hodinu, bol vykázaný priemerný zárobok 80,35 Sk na hodinu. 
-	v skupine remeselní a kvalifikovaní robotníci ako aj v skupine zamestnancov obsluhy strojov a zariadení, u ktorých možno predpokladať výkon rôznorodých odborných prác prevažne zodpovedajúcich 3. stupňu náročnosti práce, bude minimálny mzdový nárok predstavovať 60,40 Sk na hodinu; priemerný hodinový zárobok v I. štvrťroku 2007 v tejto skupine zamestnancov dosiahol 102,47 Sk na hodinu. 
-	napokon v skupine vedeckí a odborní duševní zamestnanci, kde možno očakávať výkon prác zodpovedajúcich najmenej 5. stupňu náročnosti (koeficient 1,8 a z neho vyplývajúci minimálny mzdový nárok 77,60 Sk na hodinu), bol za I. štvrťrok 2007 vykázaný priemerný zárobok 209,28 Sk na hodinu.

Prípadná potreba doplácania zamestnancom do výšky minimálneho mzdového nároku môže zaťažiť náklady obmedzeného počtu zamestnávateľov, u ktorých odmeňovanie nie je dohodnuté v kolektívnej zmluve, a ktorí poskytovali zamestnancom mzdu pod úrovňou novej výšky minimálnej mzdy.

V súvislosti s odhadom dopadu zvýšenia minimálnej mzdy a na základe predpokladu dopadu zvýšenia minimálnych mzdových nárokov na zamestnávateľov výberovej vzorky a tým aj na ostatných zamestnávateľov je potrebné zdôrazniť, že posudzovanie nárastu vychádzalo z údajov výberového zisťovania ISCP o priemerných zárobkov za I. štvrťrok 2007. Priemerné zárobky v ďalších štvrťrokoch sú každoročne vyššie ako v I. štvrťroku a kulminujú v 4. štvrťroku. Je opodstatnený predpoklad, že priemerné zárobky v I. štvrťroku 2008 budú vyššie (podľa prognózy MF SR sa očakáva medziročný rast priemerných miezd za rok 2007 oproti roku 2006 o 6,76 %), takže prípadná potreba doplácať zamestnancom do sumy minimálnej mzdy sa výrazne zníži.

Dopad na vývoj ziskovosti nefinančných korporácií

	Vplyv zvýšenia minimálnej mzdy na vývoj ziskovosti nefinančných korporácií v závislosti od veľkostnej kategórie podnikov ilustrujú údaje o vytvorenom zisku (pred zdanením) za 1. štvrťrok 2007.

Vytvorený zisk nefinančných korporácií1) v bežných cenách
 	Štruktúra	
Veľkostné skupiny
podľa počtu
zamestnancov	1.Q.2007
(mil. Sk)	Indexy
1.Q.2007
1.Q.2006	1.Q.2007
v %	Zmena oproti
1.Q.2006
v bodoch	
PODNIKY               	 	 	 	 	
 0 - 9                             	10 321	163,4	14,8	3,4	
10 - 19                          	4 407	119,1	6,3	-0,3	
20 - 49   	4 290	121,2	6,1	-0,2	
50 – 249	6 012	109,1	8,6	-1,3	
250 – 499        	2 411	136,1	3,5	0,3	
500 - 999          	4 194	76,3	6,0	-3,9	
1 000 a viac	38 226	130,0	54,7	2,0	
SPOLU	69 861	125,3	100,0	0,0	
1) predbežné údaje; pred zdanením			
 Zdroj: ŠÚ SR – Štatistická správa o základných vývojových tendenciách v SR v 1.štvrťroku 2007 

3.	Dopad na životné prostredie

Zvýšenie minimálnej mzdy nebude mať vplyv na životné prostredie.

4.	Dopad na zamestnanosť
          
 	Je možné predpokladať, že navrhované zvýšenie minimálnej mzdy nebude mať výrazný negatívny vplyv na zamestnanosť.
 
Dostupné empirické štúdie neponúkajú jednoznačný pohľad na dopad minimálnej mzdy na úroveň zamestnanosti. Skoršie štúdie, používajúce najmä agregátne makroekonomické údaje (napr. v USA) poukazujú na negatívny dopad na zamestnanosť, zatiaľ čo neskoršie štúdie, analyzujúce tento vzťah skôr z mikroekonomickej perspektívy, negatívny efekt nepotvrdzujú, dokonca v niektorých prípadoch bol zistený pozitívny efekt.

Negatívny dopad na zamestnanosť bol preukázaný len na nízko-kvalifikovaných zamestnancov, osoby bez pracovných skúseností a mladých ľudí. 

Vývoj relácií medzi zamestnanosťou, nezamestnanosťou, výškou priemernej mzdy a minimálnej mzdy sú uvedené na údajoch v nasledujúcej tabuľke: 

Ukazovateľ	Priemer za rok	
	2003	2004	2005	2006	2007	
Pracujúci (ILO) v tis. osobách	2 164,6	2 170,4	2 216,2	2 301,4	2 368,0	
   Medziročný prírastok v  tis. osobách	37,6	5,8	45,8	85,2	66,6	
   Medziročný index v  %	101,8	100,3	102,1	103,8	102,9	
Miera nezamestnanosti (ILO) v %	17,5	18,1	16,2	13,3	10,7	
   Medziročný rozdiel v percent. bodoch	-1,0	0,6	-1,9	-2,9	-2,6	
Miera evidovanej nezamestnanosti v %	15,2	14,3	11,6	10,4	9,2	
   Medziročný rozdiel v percent. bodoch	-2,6	-0,9	-2,6	-1,3	-1,2	
Priemerná mesačná mzda zamestnanca	14 365	15 825	17 274	18 761	20 074	
   Medziročný prírastok v Sk	854	1 460	1 449	1 487	1 313	
   Medziročný index v  %	106,3	110,2	109,2	108,0	107,0	
Minimálna mzda v Sk1)	5 570	6 080	6 500	6 900	7 600	
   Medziročný prírastok v  Sk	650	510	420	400	700	
   Medziročný index v  %	113,2	109,2	106,9	106,2	110,1	
Minimálna mzda v Sk2)	6 080	6 500	6 900	7 600	8 100	
   Medziročný prírastok v  Sk	510	420	400	700	500	
   Medziročný index v  %	109,2	106,9	106,2	110,1	106,6	
Zdroj: ŠÚ SR, ÚPSVR, Inštitút finančnej politiky  Ministerstva financií SR(Prognóza z júna 2007)
1)	do 30. septembra príslušného roku
2)	od 1. októbra príslušného roku

5.	Vplyv na podnikateľské prostredie

Na základe vyššie uvedených štatistických údajov možno konštatovať, že zvýšenie minimálnej mzdy v zásade nepovedie k výraznému zvýšeniu mzdových nákladov. Zvýši však náklady na odvody do poistných fondov v tých prípadoch, v ktorých je vymeriavacím základom minimálna mzda. 

Dopad možno kvalifikovane odhadnúť z údajov o mesačnom náraste potreby doplatkov do výšky minimálnej mzdy (v časti 2 je priamy dopad zvýšenia minimálnej mzdy na výšku doplatku vyčíslený sumou cca 6,1 mil. Sk mesačne). Zvýšenie nákladov zamestnávateľa na odvody do poistných fondov možno odhadnúť sumou cca 2,15 mil. Sk mesačne, čo v prepočte na 
-	3 mesiace roku 2007 predstavuje cca 6,45 mil. Sk a
-	na 9 mesiacov roku 2008 predstavuje cca 19,35 mil. Sk.

Úhrnný prínos do verejných rozpočtov poisťovní za obdobie 12 po sebe idúcich kalendárnych mesiacov od uplatnenia vyššej minimálnej mzdy bude predstavovať cca 25,8 mil. Sk.