Správa
o stave monitorovania geologických faktorov životného prostredia s poukázaním na hroziace havárie a možnosti predchádzania týmto haváriám

Úvod
Tvorba monitorovacieho systému životného prostredia vyplýva zo značného množstva dohôd, dohovorov a medzinárodných požiadaviek vyplývajúcich z integrácie Slovenskej republiky do medzinárodného systému ochrany životného prostredia (Rio de Janeiro, 1992 a Johannesburg, 2002). Systém monitorovania a informačný systém chápeme ako najdôležitejší nástroj pre zabezpečenie kvality životného prostredia, ktorý je súčasne základom pre rozhodovanie o súčasných aktivitách a tiež o perspektívnych zámeroch v oblasti životného prostredia. 
Monitorovanie životného prostredia je systematické, v čase a priestore definované pozorovanie presne určených charakteristík zložiek životného prostredia. Slúži na objektívne poznanie charakteristík životného prostredia a hodnotenie ich zmien v sledovanom priestore.
Čiastkový monitorovací systém (ČMS) - Geologické faktory je súčasťou Monitorovacieho systému životného prostredia Slovenskej republiky. Zameraný je hlavne na tzv. geologické hazardy, t. j. škodlivé prírodné alebo antropogénne geologické procesy, ktoré ohrozujú prírodné prostredie a v konečnom dôsledku človeka.
Vzhľadom na nepriaznivé pôsobenie prírodných síl narastá v posledných rokoch počet mimoriadnych udalostí - živelných pohrôm, ktoré majú negatívny vplyv na život a zdravie ľudí, alebo ich majetok. Ide hlavne o často sa opakujúce zosuvy na rôznych miestach SR.
Pre riešenie uvedenej problematiky je treba zvoliť primeranú formu postupu, ktorá bude obsahovať nielen finančné, metodické a technické zabezpečenie sanačných a záchranných prác, ale aj včasnú informovanosť a prijatie opatrení umožňujúcich mimoriadnym udalostiam včas predchádzať. 
Uznesením vlády SR č. 907 z 21. augusta 2002 bola schválená koncepcia trvalo udržateľného využívania zdrojov horninového prostredia, kde okrem iných v ukladacej časti, v bode B.3, vláda SR uložila ministrovi životného prostredia SR k 30. aprílu 2003 a potom každoročne „predkladať na rokovanie vlády informáciu o stave monitorovania geologických faktorov životného prostredia s poukázaním na hroziace havárie a možnosti ich predchádzania týmto haváriám“. Odvtedy sa takého správy predkladajú vláde SR každoročne, ostatná bola schválená uznesením vlády SR č. 529 zo 6. júla 2005.
Podľa uznesenia vlády SR č. 803 z 12. októbra 2005 treba zabezpečovať naďalej na stabilizačnom násype v údolí Handlovky merania a pozorovania vodohospodárskych objektov a výsledky pozorovaní každoročne zahrnúť do správy o stave monitorovania geologických faktorov životného prostredia s poukázaním na hroziace havárie a možnosti ich predchádzania. Plnenie týchto úloh je dokumentované v prílohe č. 1 a č. 2. 
Systém Geologické faktory tvorí súčasť národnej environmentálnej monitorovacej siete a poskytuje údaje pre ostatné čiastkové monitorovacie systémy životného prostredia SR. Je v plnom rozsahu funkčný a spracoval rozsiahly súbor závažných informačných údajov. Stálymi odberateľmi získaných údajov z monitoringu sú dotknuté orgány štátnej správy a samosprávy všetkých stupňov ako aj zainteresované právnické a fyzické osoby.
V materiáli, ktorý prijala vláda SR uznesením č. 529/2005 sa navrhlo racionalizovať systém monitoringu tým, že sa dovtedajší počet podsystémov 13 zmení na 9 respektíve 8. Preto od 1. 1. 2006 sa údaje monitorujú iba v 8 podsystémoch.
V ďalšom je uvádzaný prehľad výsledkov za rok 2005, po jednotlivých podsystémoch.
01/ Zosuvy a iné svahové deformácie
V roku 2005 bolo pozorovaných 14 lokalít typu zosúvania, 3 lokality typu plazenia a 3 lokality, na ktorých sa hodnotila stabilita skalných zárezov s cieľom prognózovania gravitačných pohybov typu rútenia. Špecifické postavenie mali lokality hodnotenia stability väčšieho územia a posúdenia stavu Stabilizačného násypu v Handlovej. 
V rámci monitorovania svahových pohybov typu zosúvania boli v roku 2005 najzávažnejšie výsledky zaznamenané na týchto lokalitách:
 Fintice - na rozsiahlom prúdovom zosuve ohrozujúcom teleso štátnej cesty do Záhradného bolo vykonané inklinometrické meranie, ktoré preukázalo až 25 mm deformácie v smere spádnice svahu. Tento pohyb môže spôsobiť znefunkčnenie monitorovacieho vrtu, zmenu napätostného systému v telese zosuvu a ohrozenie stability stožiarov vysokého napätia. Aktívny stav tohto územia bol zdokumentovaný aj geodetickými meraniami (posun 24,7 mm). Optimálne možnosti stabilizácie zosuvného územia bude potrebné navrhnúť v spolupráci s orgánmi miestnej samosprávy.  
Bojnice - zosuv ohrozuje premávku na štátnej ceste Prievidza - Opatovce nad Nitrou. Hlavnou príčinou prejavov pohybovej aktivity zosuvného svahu zostáva únik vôd zo splaškovej kanalizácie zbernej šachty pod odlučnou hranou zosuvu. Výsledky geodetického merania za rok 2005 poukazujú na výsledný pohyb 102,2 mm/rok. Na zosuvnom území je treba vykonať najnutnejšie stabilizačné opatrenia. O dôsledku oživenia pohybov a nutnosti realizácie opráv kanalizačného zberača v porušenej časti svahu bol opätovne informovaný primátor mesta Bojnice. 
Veľká Čausa - ide o trvalé prejavy pomalého plazivého pohybu v západnej a čiastočne i v centrálnej časti zosuvného územia. Inklinometrické merania v hĺbke 4 a 9,5 m zistili nepriechodnosť pozorovacích objektov. Uvedená skutočnosť bola overená nepriamou geofyzikálnou metódou (pulzná elektromagnetická emisia). K pohotovému a varovnému spôsobu zaznamenania a odvzdania získaných informácií bol na lokalite osadený automatický hladinomer MARS5i. Varovné signalizačné zariadenie bolo uvedené do prevádzky v októbri 2005. Pre zvýšenie bezpečnosti rodinnej výstavby v obci je nevyhnutné vykonávať pravidelnú údržbu odvodňovacích zariadení. O výsledkoch monitorovania bolo informované obecné zastupiteľstvo.
Okoličné - prejavy plazivého pohybu v transportačnej časti zosuvu boli zaznamenané inklinometrickými a geodetickými meraniami. Premiestnenie pozorovacích bodov bolo v rozpätí 24 až 32 mm. Na lokalite bol tiež zabudovaný automatický hladinomer. Sumárna priemerná výdatnosť meraných odvodňovacích objektov predstavuje 47,77 l/min. Svahová deformácia sa prejavuje v strednej časti svahu v hĺbke cca 9 m. O výsledkoch režimových meraní ako aj geodetického pozorovania sú každoročne informované Železnice Slovenskej republiky s cieľom zabezpečenia rekonštrukcie porušených objektov pozorovacej siete.  
Handlová (havarijný zosuv z roku 1960) - v blízkosti odlučnej hrany zosuvu bola nameraná deformácia 15 mm/rok v hĺbke 16,5 m. Povrchové premiestnenie geodetických bodov bolo najvýraznejšie vo východnej časti akumulačnej oblasti zosuvu neďaleko cestnej komunikácie a predstavuje 69,2 mm za obdobie 2 rokov. Výrazne stúpla celková výdatnosť podpovrchového odvodnenia 100,51 l/min. oproti roku 2004. V miestach zmien napätostného stavu došlo k výrazným poruchám povrchových rigolov. O nutnosti vykonania údržby týchto sanačných opatrení bola informovaná Vodohospodárska výstavba š. p. Piešťany. 
Malá Čausa - trvalo nepriaznivý stav akumulačnej časti bol spôsobený vztlakovými úrovňami hladiny podzemných vôd. Nerovnovážny stav na svahu spôsobuje poddimenzovaný systém podpovrchového odvodnenia. Podľa vyjadrení zástupcov obecného zastupiteľstva sa sanačné opatrenia budú realizovať až počas výstavby novej prístupovej cesty. 

Handlová - Morovnianske sídlisko - podľa záznamov automatických hladinomerov sa hladina podzemnej vody v druhej polovici marca dostala až na úroveň terénu. Na lokalite je vybudovaných 6 širokopriemerových studní v rozpätí 6 až 12 m. Z týchto úrovní sú realizované horizontálne odvodňovacie vrty, ktoré zabezpečujú vysušovanie šmykových zón. Tento podpovrchový systém tvorí stužujúci prah v strednej časti svahu pred komplexnou bytovou výstavbou. Sezónne rozkyvy kolísania hladín podzemných vôd sú  charakterizované ako izolované prejavy. I napriek relatívnej stabilite svahu je potrebné pokračovať v pravidelnej údržbe týchto stabilizačných opatrení. Zástupcovia mestského úradu Handlová sú o priebehu a výsledkoch monitorovania informovaní.
Dolná Mičiná - režimové pozorovania preukázali vo väčšine vrtov určitý pokles hladiny podzemnej vody, avšak automatické hladinomery zaznamenali jej veľký rozkyv. Ale sumárna meraná výdatnosť nevykázala výrazné zmeny oproti predchádzajúcim rokom pozorovania. Reaktivizácia pohybu po hlbšie uloženej šmykovej ploche (22 m) bola stanovená na základe výsledkov meraní poľa pulznej elektromagnetickej emisie. Monitorované merania nepreukázali žiadne výrazné zmeny na povrchu územia ani v priestoroch šmykových zón. O výsledkoch pozorovania a potrebe udržiavania funkčnosti horizontálnych vrtov bolo informované miestne zastupiteľstvo. 
Hlohovec - Posádka: prejavy napätostnej aktivity horninového prostredia v severnej časti územia boli stanovené meraniami na základe nepriamych geofyzikálnych metód. Výrazné rozdiely medzi monitorovanými výsledkami sú v období jar, jeseň. Bude potrebné tieto merania doplniť o geodetické metódy. Monitorovaná lokalita neohrozuje žiadne dôležité hospodárske objekty.
 Ľubietová, Slanec, Handlová-Kunešovská cesta, Vištuk -  režimové pozorovania na týchto lokalitách nepreukázali žiadne výrazné zmeny oproti meraniam v rokoch 2003 a 2004. 
Košický Klečenov, Veľká Izra, Sokol - pozorovaný trend rozširovania trhlín, vertikálny zdvih okrajových blokov (pokles) oproti predchádzajúcemu obdobiu nepreukázal výrazné rozdiely. 
Banská Štiavnica, Demjata, Harmanec - stabilita skalných zárezov. Digitálna fotogrametria a dilatometrické merania nepreukázali oproti predchádzajúcemu obdobiu žiadne výrazné prejavy pohybovej aktivity. 
Prehľad všetkých monitorovacích aktivít vykonaných v roku 2005 a ich najdôležitejších výsledkov je zhrnutý v tabuľke v prílohe 1.
Od roku 2005 sa obnovili režimové pozorovania vo vybraných vrtoch lokalizovaných na násype. Uskutočnili sa merania pohybov prekrytia Handlovky a Nepomenovaného potoka a merania priečnych deformácií potrubia. Na základe minimálnych a maximálnych úrovní hladiny podzemnej vody, nameraných v rokoch 2003 - 2005 boli uskutočnené stabilitné výpočty v 6 inžinierskogeologických profiloch. Z ich výsledkov vyplýva dostatočne vysoký stupeň stability (hodnoty 1,57 až 1,59). Geodetické merania od zaťaženia Stabilizačného násypu preukázali, že pohyby indikačných bodov v podloží násypu nedosahujú medzné hodnoty. Pri meraniach v zdvojenom oceľovom potrubí bolo identifikovaných až 14 miest s výskytom trhlín zapríčinených nerovnomerným sadaním konštrukcie prekrytia Handlovky v pozdĺžnom smere. Vzhľadom na dôležitosť monitorovaného objektu je súborné zhodnotenie výsledkov pozorovaní zhrnuté v prílohe 2.
V súlade s celospoločenskými požiadavkami a trendmi vývoja vo svete sa metodika monitorovania v roku 2005 zamerala na postupný prechod k odvodeniu varovných úrovní vybraných pozorovaných parametrov a k pohotovému spôsobu zaznamenania a odovzdania informácií o ich prekročení. Vzhľadom na to, že podzemná voda je v geologických a klimatických podmienkach Slovenska najdôležitejším faktorom podmieňujúcim vznik, resp. aktivizáciu svahových pohybov, v prvej etape sa pozornosť sústredila na analýzu režimových pozorovaní a odvodenie kritických úrovní hladiny podzemnej vody, ktorých prekročenie s vysokým stupňom pravdepodobnosti môže viesť k aktivizácii svahového pohybu. Pohotovosť monitorovania potom zabezpečujú automatické hladinomery opatrené signalizačným zariadením nastaveným na odvodenú kritickú úroveň hladiny podzemnej vody a prepojené on-line s centrom monitorovania a v budúcnosti so zodpovednými orgánmi miestnej samosprávy, resp. civilnej ochrany.
V súlade s uvedenou metodikou monitorovania boli v roku 2005 na celospoločensky najdôležitejších zosuvných lokalitách Veľká Čausa a Okoličné uvedené do skúšobnej prevádzky automatické hladinomery s on-line prepojením, čo v rámci režimových pozorovaní a priamej aplikácie ich výsledkov predstavuje zásadný prechod na vyššiu úroveň monitorovania. S cieľom dosiahnuť čo najvyššiu kvalitu pozorovaní boli zariadenia inštalované v nových, špeciálne vystrojených hydrogeologických vrtoch.
Na lokalite Veľká Čausa bol hydrogeologický vrt AH-1 realizovaný dňa 27. júla 2005. Jeho lokalizácia vychádzala zo série stabilitných výpočtov uskutočnených v profile vedenom v západnej, najviac aktívnej časti svahovej deformácie. Automatický hladinomer MARS5i doplnený lokálnou zrážkomernou stanicou bol do vrtu nainštalovaný a uvedený do skúšobnej prevádzky dňa 12. októbra 2005.
Na lokalite Okoličné bol hydrogeologický vrt AH-2 zrealizovaný dňa 29. septembra 2005. Vrt bol situovaný v línii charakteristického profilu prechádzajúceho centrálnou časťou svahovej deformácie a predpokladané hydrogeologické pomery v mieste jeho situovania boli overené sériou stabilitných výpočtov. Automatický hladinomer s varovným signalizačným zariadením bol uvedený do prevádzky dňa 13. októbra 2005.
Automatický hladinomer MARS5i umožňuje priebežne merať, zaznamenávať  a diaľkovo prenášať údaje o hĺbke a teplote hladiny podzemnej vody, o teplote vzduchu a množstve a intenzite zrážok. Po prekročení stanovených kritických úrovní vysiela datalogger alarm na vybrané telefónne čísla. Spojenie s dataloggerom je možné cez počítač napojený na telefónnu linku, pri ktorom dostane užívateľ hlasovú informáciu o aktuálnom stave pozorovaných parametrov. Varovné signály možno nastaviť na základe prekročenia určitej limitnej hĺbky hladiny podzemnej vody alebo na základe prekročenia určitej rýchlosti stúpnutia úrovne hladiny.
Rozšírenie siete automatických hladinomerov s varovným signalizačným zariadením umožní zabezpečiť vyššiu kvalitu a pohotovosť režimových pozorovaní na vybraných dôležitých zosuvných lokalitách. 

02/ Erózne procesy
Cieľom monitoringu eróznych procesov v roku 2005 bolo stanovenie rozvoja (resp. zániku) výmoľovej erózie na siedmich lokalitách: 1 Brezová pod Bradlom (Myjavská pahorkatina), 2 Nováky (Hornonitrianska kotlina), 3 Dudince (Krupinská planina), 4 Klenovec (Stolické vrchy), 5 Plaveč (Spišsko–Šarišské medzihorie), 6 Varhaňovce (Prešovská kotlina), 7 Osrblie (Veporské vrchy). 
Na lokalitách 1 až 6 bol zhodnotený vývoj výmoľovej erózie na základe leteckých fotografií zhotovených s odstupom 42 až 46 rokov. Na zber dát pre vyhodnotenie vývoja erózie slúžili ortorektifikované letecké fotografie, digitálny model reliéfu a topometrických prvkov, geologické mapy a dáta o inžinierskogeologických vlastnostiach hornín a zemín monitorovaných území, ktoré boli uložené na spracovanie do GIS databázy. 
Všetky zozbierané údaje boli v roku 2005 podrobené záverečnému spracovaniu a vyhodnoteniu. Najväčší prírastok plochy eróznych rýh bol nameraný na lokalite Plaveč až o 58% (1,3% za rok) a prírastok dĺžky o 11% (0,26% za rok). Najmenší rozvoj eróznych rýh bol zaznamenaný na lokalite Dudince, kde sa plocha eróznych rýh zväčšila len o 9% (0,2% za rok) a dĺžka zmenšila o 23,5% (0,56% za rok). Zaujímavým výsledkom získaným z porovnania starých a nových leteckých fotografií je aj porovnanie využitia krajiny. Najväčšia zmena bola zaznamenaná v prírastku lesných porastov. Na všetkých lokalitách pribudlo v priemere 10% zalesnenej plochy (najviac na lokalite Klenovec v Stolických vrchoch – 21%) a najviac ubudlo obrábaných poľnohospodárskych plôch – v priemere 10% (najviac na lokalite Klenovec 22%). Možno teda konštatovať, že na monitorovaných plochách v priebehu monitorovacieho obdobia ustupovala poľnohospodárska pôda lesným porastom.
Na lokalite č. 7 Osrblie nebola zaznamenaná zmena vo vývoji erózie. Lokalita postupne zarastá novou vegetáciou. Na záver možno konštatovať, že monitoring eróznych procesov bol v roku 2005 ukončený. V prípade výskytu významného rozvoja výmoľovej erózie bude tento jav monitorovaný v rámci podsystému 01 „Zosuny a iné svahové deformácie“. 

03/ Monitoring procesov zvetrávania 
Monitoring procesov zvetrávania pokračoval v roku 2005 pravidelnými meraniami na vybudovaných lokalitách. Ťažisko prác sa presunulo smerom k chemickým a izotopovým analýzam poskytujúcim detailný pohľad na zmeny v chemickom a mineralogickom zložení posudzovaných hornín. 
Monitorovanie procesov zvetrávania v prirodzených podmienkach je založené na metóde opakovaných meraní prostredníctvom merača mikronivelačných zmien povrchu terénu. Od začiatku sledovania mikronivelačných zmien boli založené profily na 15 lokalitách. Na viacerých sledovaných lokalitách zvetrávacie procesy boli natoľko intenzívne, že došlo k vypadnutiu zabudovaných pevných bodov. V roku 2005 bola zabudovaná lokalita Pezinská Baba. Použitie metód pozemnej fotogrametrie pokračovalo hlavne na lokalite Harmanec, ďalej v spolupráci so subsystémom zosuvy a iné svahové deformácie boli uskutočnené merania na lokalitách Demjata a Banská Štiavnica.
Monitorovanie procesov zvetrávania vo vybranom modelovom území pokračovalo v oblasti povodia horného toku Vydrice. Prostredníctvom povrchových, podzemných a zrážkových vôd sa sleduje hmotová bilancia 34 chemických prvkov a zlúčenín uvoľňovaných do geologického prostredia v dôsledku zvetrávania. Z chemického hľadiska sa zrážky naďalej prejavujú zvýšeným priemerným obsahom katiónov K+, NH4+ a Ca2+. Z aniónov sú najvýraznejšie zastúpené HCO3- ióny, ďalej SO42-, Cl-. Hodnota priemernej mineralizácie za hodnotené obdobie je 69,8 mg.l-1. Tieto zrážky zahŕňajú aj prašný spád. V období zvýšenej zrážkovej činnosti sa na tvorbe chemického zloženia povrchových vôd vo zvýšenej miere podieľa priamy povrchový odtok, resp. plytký podpovrchový odtok v nenasýtenej zóne, čo spôsobuje narieďovanie väčšiny látok (napríklad Li+, Ca2+, Na+, SO42-, HCO3-) a naopak poskytuje možnosť vyplavovania niektorých látok z mechanicky a chemicky nestabilného pôdneho pokryvu (najmä NO3-).
V roku 2005 bolo realizovaných 31 stanovení izotopového zloženia hornín na určenie stupňa zvetrania vybraných typov hornín. Indikátorom chemických zmien v horninách je tiež kontrola radiačného systému Rb-Sr. 

04/ Objemovo nestále zeminy 
Objemová nestabilita sa prejavuje buď znížením, alebo zväčšením objemu zeminy. 
Na Slovensku k objemovo nestálym zeminám patria kvartérne eolické sedimenty (znížením objemu), íly neogénneho alebo kvartérneho veku a silno prekonsolidované ílovité zeminy charakteru ílových bridlíc, ílovcov a pod. (zväčšenie objemu)
Pri registrovaní porušených objektov na území Východoslovenskej nížiny sa zistilo, že poruchy na objektoch sú zapríčinené znížením ale aj zväčšením objemu základových pôd. Celkovo na území Podunajskej nížiny boli registrované porušené objekty v 94 obciach, na území Východoslovenskej nížiny v 58 obciach. V roku 2005 boli tiež monitorované pukliny a ich zmeny na vybratých objektoch. Väčšinou dochádza k opakujúcim sa trhlinám rádovo desatiny milimetra až milimetre, ojedinele aj niekoľko centimetrov. Odobratých bolo 5 porušených a 32 neporušených vzoriek pre stanovenie fyzikálnych a mechanických vlastností zemín a ich náchylnosti na objemové zmeny. Stanovené boli aj deformačné vlastnosti charakterizované modulom deformácie a súčinitele filtrácie sledovaných vzoriek zemín. V trnavskej pahorkatine všetky odobraté vzorky patrili k zeminám, ktoré znižujú svoj objem. Na východnom Slovensku, konkrétne lokalita Kuzmice, vzorky patrili ku zeminám, ktoré zväčšujú svoj objem. Vzorky odobrané zo Záhorskej nížiny patrili ku objemovo nestálym zeminám oboch typov. Čo sa týka problémovosti lokalít, vo všetkých prípadoch ide o lokálne javy, ktoré sa riešia priamo s majiteľmi nehnuteľností (informácie/pozorovania).

05/ Vplyv ťažby nerastov na životné prostredie 
Medzi najvážnejšie dôsledky ťažby nerastných surovín patrí vytvorenie veľkých vyťažených priestorov v podzemí aj na povrchu, s čím sú spojené prejavy podrúbania územia. Ďalšími nepriaznivými dosahmi na životné prostredie sú odvodňovanie horninových komplexov, zníženie výdatnosti využívaných zdrojov podzemnej vody, nahromadenie veľkého množstva zostatkových materiálov s obsahom kontaminantov na haldách a odkaliskách a s tým súvisiaca kontaminácia povrchových a podzemných vôd.
Vzhľadom na vážnosť danej problematiky vláda SR schválila uznesenie (č. 661 z 5. septembra 1995) o surovinovej politike SR v oblasti nerastných surovín. Z tohto uznesenia vyplynula úloha vypracovať systém zisťovania a monitorovania škôd na životnom prostredí, vznikajúcich banskou činnosťou. Na riešenie úlohy bolo urobené výberové konanie, ktoré vyhral Geocomplex, a. s. Vstupné údaje do informačného systému Čiastkového monitorovacieho systému - Geologické faktory - budú prebraté od Geocomplexu, a. s. v roku 2006 po schválení záverečnej správy.

06/ Zmeny antropogénnych sedimentov
V rámci tohto podsystému sa sledujú zmeny antropogénnych sedimentov na siedmich odkaliskách na Slovensku, z toho troch odkalísk elektrárenských popolčekov, dvoch odkalísk flotačných odpadov po ťažbe rúd a dvoch odkalísk popolčeka s ukladaným chemickým odpadom. Zmeny vlastností sa monitorujú presiometrickými skúškami vo vrtoch a geofyzikálnymi elektroodporovými metódami. Merania sa doplňujú sledovaním fyzikálnych vlastností antropogénnych sedimentov laboratórnymi skúškami. Taktiež sa sledujú zmeny minerálneho zloženia (RTG a DTA analýzami) a vnútornej stavby pomocou scanovacieho elektrónového mikroskopu. Zistené zmeny vlastností upresňujú poznatky o dlhodobej stabilite odkalísk. Tým sa predchádza ekologickým katastrofám, akou bolo napr. pretrhnutie hrádze odkaliska v Zemianskych Kostoľanoch v roku 1965. 
V  roku 2005 boli monitorované zmeny mechanických vlastností materiálu na odkaliskách ENO Zemianske Kostoľany, a to odkalisko „Pôvodné“ a odkalisko „Definitívne“. 
Na pôvodnom odkalisku ENO bolo na základe presiometrických skúšok zistené zlepšenie mechanických vlastností od roku 1999 do roku 2005. 
Na definitívnom odkalisku ENO sa zistili tiež zlepšené priemerné hodnoty medze presiometrického tlaku od roku 1998 do roku 2005.
Geofyzikálne merania boli realizované metódami VES (vertikálne elektrické sondovanie) a MES (multielektródové sondovanie) na definitívnom odkalisku ENO, na pôvodnom odkalisku ENO boli z technických dôvodov realizované merania iba metódou VES. Z porovnania rezov možno konštatovať, že rezistivita pripovrchovej vrstvy sa zvýšila a rezistivita podložnej vrstvy sa znížila. Príčinou je zrejme odlišné rozloženie vlhkosti v telese odkaliska. 
Z výsledkov RTG analýz vyplýva obdobné minerálne zloženie popolčeka ako v predchádzajúcich etapách monitoringu. Minerálne zloženie a obsah minerálov popolčeka je závislý od miesta odobratia vzorky, heterogenity plavenia, zrnitostného zloženia i od kvality spaľovaného uhlia a technologického postupu spaľovania. Možno však konštatovať, že v popolčeku sa nachádza aj amorfná fáza. Tá časom rekryštalizuje a je zdrojom zlepšenia mechanických vlastností uloženého popola.

07/ Stabilita horninových masívov pod historickými objektami
V roku 2005 boli monitorované nasledovné lokality - Spišský, Strečniansky, Oravský, Uhrovský, Trenčiansky a Lietavský hrad, kláštorný komplex Skalka pri Trenčíne a hrad Devín. Na Plaveckom hrade, Pajštúnskom a Čachticiach boli monitorovacie zariadenia inštalované v roku 2003, na hrade Devín a Spišský hrad bol osadený komplexný monitorovací systém s plnoautomatizovaným monitorovacím zariadením typu GEOKON-2. 
Spišský hrad
V súčasnosti sú na Spišskom hrade funkčné 4 prístroje typu TM-71 na 5 stanoviskách, sa realizujú merania prenosnými meradlami SOMET. V priestore tzv. Perúnovej skaly, ktorá dlhodobo vykazuje známky nestability, za posledný rok došlo k zvratným napätostným zmenám v aktivite priestorového prejavu porúch. Celkove sa trhliny od leta 1992 otvorili od 0,27 - 5,034 mm. Pootočenia nie sú významné a dosahujú asi 0,1 mm/rok. Na prístrojoch TM-71-2 za posledný rok došlo k ustáleným pohybom v smere osi x. Celkove v oboch osiach (y, z) je pohyb minimálny, za posledné štyri roky konštatntný. Trend v zatváraní monitorovanej trhliny má progresívny charakter najmä v zimnom období a je predpoklad, že dosiahne minimum na konci kalendárneho roku 2005. Pohyb v smere osi y a z je minimálny, cyklický s amplitúdou rozkyvu 0,4 mm. Ak by sa mal vyjadriť sumárny pohyb monitorovaného horninového bloku tzv. Perúnovej skaly, je zrejmé, že tento sa v hornej časti vykláňa smerom na SSZ, spodná časť zasa k JJV, pričom z vnútornej strany porušuje murivo dolného paláca. 

Hrad Strečno
Pohyby na tejto lokalite majú výrazne oscilačný charakter, čo je v zhode s dlhodobým pozorovaním. Relatívny pohyb bloku (otvorenie trhliny) bol 0,7 mm s maximom v júni, potom nastala opačná tendencia pohybu, puklina sa zatvorila o 0,23 mm v novembri a od novembra sa puklina opätovne zatvára. Pohyby nie sú dramatické a možno konštatovať, že majú cyklický charakter. Sú bez výraznejšej zmeny od roku 1999. Oscilácia sa pohybuje okolo hodnoty 3,0 mm. V smere osi z bolo zaznamenný po dlhšej dobe výraznejší skok, ktorý indikuje pokles s hodnotou 0,57 mm, čo znamená mierne odklonenie monitorovaného bloku od vlastného horninového masívu. V smere osí y, z bol pozorovaný mierny cyklický pohyb, hodnoty z konca roku 2004 sa rovnajú hodnotám koncom roku 2005.
Kláštor Skalka
Na tomto historickom komplexe bol doposiaľ pozorovaný minimálny pohyb, ktorý sa za posledné roky pohyboval rádovo vo všetkých troch osiach okolo 0,05 mm. Pozorovaná bola výrazná oscilácia, keď pohyb dosiahol štvornásobok nameranej hodnoty v hodnotiacom horizontálnom šmykovom prejave v júni až 0,21 mm v osi y (horizontálny šmyk), i v oboch ďalších osiach viac ako 0,07 mm. Je to pohyb minimálny, avšak vzhľadom na doposiaľ známe údaje z tejto lokality, pohyby z roku 2003 poukazujú na to, že ich možno považovať za intenzívnejšie ako v minulosti. Na tejto lokalite došlo k stavebným úpravám, ktoré znemožnili prístup k monitorovaciemu stanovisku. Aj preto v roku 2004 boli vykonané iba 2 merania. Vzhľadom na vyššie uvedené fakty v roku 2005 bolo meradlo TM demontované. V ďalšom období sa budú merania zabezpečovať prenosným meradlom SOMET.
Hrad Trenčín
V rámci prípravy monitorovania bola stanovená sieť pozorovacích bodov určených na monitorovanie tak prírodného horninového masívu, ako aj objektov hradu. Relikt hradobných múrov, ktorému hrozilo bezprostredné zrútenie, bolo nutné v roku 2005 z hľadiska potrieb jeho statického zabezpečenia rozobrať, čo spôsobilo zánik možnosti monitorovania niektorých stanovených bodov na tomto ohrozenom objekte hradu. Vzhľadom na aktuálnu situáciu na lokalite bolo vybraných niekoľko náhradných stanovísk na osadenie bodov pre meranie prenosným dilatometrom typu SOMET. V predpolí Barborinho paláca, v skalnom defilé je lokalizované miesto na osadenie opticko-mechanického dilatometra TM-71. Výsledky meraní budú vyhodnotené až v priebehu roku 2006.
Na ostatných lokalitách v priebehu roku 2005 neboli zaznamenané výraznejšie pohyby skalných blokov, preto sú tu inštalované meracie stanoviská pre prenosné meradlo typu SOMET. 
08/ Antropogénne sedimenty pochované

Sú to environmentálne záťaže s negatívnym vplyvom na jednotlivé zložky životného prostredia, ktoré vznikli ľudskou činnosťou a boli umelým alebo prirodzeným spôsobom zakryté. Ide o skládky odpadov z banskej činnosti vzniknuté ťažbou a úpravou nerastných surovín (haldy, odvaly, odkaliská), skládky v areáloch veľkých priemyselných centier, velkoplošné komunálne odpady ako dôsledok dlhodobého osídlenia a produkty energetických a spaľovacích zariadení (škváry, popoly, kaly). Cieľom je indikovanie lokalít budovaných antropogénnymi sedimentami pochovanými (ďalej ASP), dokumentovanie vývoja reliéfu, charakteristika antropogénneho materiálu a podložia, na ktorom sa nachádza, hodnotenie možného vplyvu na životné prostredie, výber lokalít na ďalšie sledovanie a monitorovanie ich negatívneho vplyvu na jednotlivé zložky životného prostredia, ako aj spracovanie údajov do parciálneho informačného systému. 
V roku 2005 boli spracované záznamové listy najmä v okresoch Prešovského samosprávneho kraja - Kežmarok, Stará Ľubovňa, Sabinov a Prešov. Rozpracované sú okresy Poprad, Rožňava a Prievidza. 
Pre terénne zhodnotenie boli vybraté tie lokality ASP, ktorých objem bol väčší ako 300 m3, obsahovali nebezpečný odpad a zároveň boli uložené v oblastiach s možným sekundárnym znečistením.
 Terénne práce pozostávali z lokalizácie pomocou GPS, overovania údajov z existujúcich podkladov, resp. ich dopĺňania a zaznamenávania nových údajov. V tabuľke sú uvedené počty spracovaných a vybraných lokalít v jednotlivých okresoch.

Okres	ASP*	Záznamové listy pre vybrané ASP	Návrh monitorovať	Rozpracované
záznamové listy	
Kežmarok	197	13	3		
Stará Ľubovňa	91	4	0		
Sabinov	98	18	1		
Poprad	180			10	
Rožňava	152			36	
Prievidza	163	21		11	
Prešov 	142	36	4		
Spolu:	1023	92	8	57	
ASP*- antropogénne sedimenty pochované

V okrese Kežmarok odporúčame pokračovať v monitorovaní lokalít Spišská Belá a Ľubica a začať monitorovať lokalitu Lendak. V okrese Stará Ľubovňa nejavili lokality v terajšom stave zvýšené riziko znečistenia prostredia. V okrese Sabinov odporúčame monitorovať lokalitu Lipany. V okrese Prešov odporúčame monitorovať lokality Veľký Šariš, Vydumanec - Prešov, Tulčík a Teriakovce. V okrese Prievidza navrhujeme sanáciu lokality Dlžín, Nevidzany a Poruba. V roku 2005 boli v rámci komplexného monitoringu odkalísk na Slovensku spracované vstupné údaje pre ďalších 5 odkalísk: 2 popolové (Poša a Košice), stabilizovaný násyp z popola v Handlovej a dve rudné odkaliská ( Slovinky a Nižná Slaná).
Od 1. 1. 2006 podľa koncepcie upresnenej v uznesení vlády č. 529/2005 je uvedený podsystém označený ako „03 Antropogénne sedimenty zakryté charakteru starých environmentálnych záťaží“ a vznikol zlúčením podsystému „Antropogénne sedimenty pochované“ a podsystému „Zmeny antropogénnych sedimentov“, v ktorom sa sledovali zmeny fyzikálnych vlastností pochovaných antropogénnych sedimentov. 

09/ Tektonická a seizmická aktivita územia
V rámci tohto podsystému boli sledované vertikálne pohyby povrchu, pohyby pozdĺž zlomov a seizmická aktivita územia. Hlavným cieľom je stanoviť vzájomné vzťahy uvedených javov a na ich základe vykonať rajonizáciu územia Slovenska t. j. vymedziť územné celky s rovnakou aktivitou pohybov povrchu a rovnakou intenzitou seizmických otrasov. V tomto roku sa pohyby povrchu začali hodnotiť na základe observácií družíc. Tento systém 

umožňuje hodnotiť aj horizontálne pohyby povrchu, a to v sieti pozorovacích geodetických bodov rozmiestnených po celom území Slovenska. Tieto sa sledujú v sieti SGRN (Slovak Geodynamic Reference Network) a v sieti CERGOP (Central Europe Regional Geodynamics Project). V súčasnosti sú k dispozícii merania za roky 1995 až 2005. Výsledky meraní sa spracúvajú v SKTRF (Slovenský terestrický referenčný rámec) a následne sa konfrontujú v rámci ETRF (Európský terestrický referenčný rámec) čo umožňuje spresnenie odhadu lokálneho rýchlostného poľa pre územie Slovenska.
Pri dokumentácii pohybov pozdĺž zlomov boli do katalógu zlomov a máp mierky 1 : 200 000 doplnené ďalšie aktívne zlomové poruchy. V rámci podrobnejšej dokumentácie zlomov v epicentrálnych oblastiach na území Slovenska; v mapách mierky 1 : 50 000; bolo ukončené spracovanie epicentrálnej oblasti Komárno, kde bolo zakreslených 151 zlomov. Pokračovalo sa tiež v sledovaní pohybov na vybratých zlomoch, na ktorých boli osadené dilatometre: Šindliarsky zlom − Branisko, jalovecký zlom − Demänovská jaskyňa Slobody, zlom paralelný s hlavným muránskym zlomom − Ipeľ, lokalita Dobrá Voda a jaskyňa Driny.
Podrobne bola seizmotektonická aktivita územia zhodnotená v severnej časti Malých Karpát, kde boli v roku 2005 hodnotené vertikálne pohyby povrchu územia. Na základe analýzy uvoľňovania seizmickej energie možno konštatovať, že pri súčasnom tektonickom režime nie je v epicentrálnej oblasti Dobrá Voda v súčasnosti pravdepodobný výskyt silnejšieho zemetrasenia. 

10/ Monitorovanie chemického zloženia snehovej pokrývky 
Monitoring kvality snehovej pokrývky sa realizuje od roku 1976. Odber vzoriek sa robí zo 44 sledovaných odberových miest na Slovensku. Vzorky sú zväčša odoberané koncom zimného obdobia z celého profilu snehovej pokrývky.
Po prirodzenom roztopení snehu sú vzorky homogenizované a následne analyzované na nasledujúcu asociáciu prvkov:
- Na, K, Mg, Ca, NH4, Sr, Al, Zn, Cu, Pb, Fe, Mn, Cl, F, NO3, SO4, HCO3,
- bezprostredne po roztopení snehu sú v teréne stanovené pH, acidita a alkalita,
- pri odbere vzorky je meraná teplota vzduchu/snehu a výška nového a starého snehu.
V zimnom období roku 2004/2005 bolo odobraných 42 vzoriek snehu. Celková mineralizácia snehu v tomto zimnom období sa pohybovala v rozmedzí 2,68 – 23,07 mg/l a priemerná hodnota zo všetkých odberových miest bola 6,75 mg/l. Hodnoty pod 3 mg/l boli zistené na lokalitách Banský Studenec a Chopok - Srdiečko, najvyššie na lokalite Vojany. Táto ako jediná presahovala 20 mg/l a vykazovala zjavné antropogénne ovplyvnenie. Snehové roztoky s najkyslejším charakterom (s hodnotami pH okolo 4,2) boli zistené na lokalitách Remetské Hámre, Slanec, Oščadnica, Železná studnička a Cejkov a najvyššia hodnota bola zistená v Dobšinej (6,60), pričom priemerná hodnota pH (4,80) naznačuje prevažnú väčšinu kyslých roztokov. Prevaha kyslých aniónov bola zistená na lokalitách Vojany (obsah síranov 4,75 mg/l) a Remetské Hámre, Zádiel, Plešivec (obsah dusičnanov 3,94 mg/l, 3,37 mg/l a 3,34 mg/l). Najvyšší obsah chloridov (7,25 mg/l) bol zistený na odberovom mieste Skalica. Najvyšší obsah amónnych iónov bol zaznamenaný na lokalitách Oščadnica, Lokca a Nitra. Z hľadiska obsahu stopových prvkov dominujú v snehových roztokoch v tomto zimnom období hliník, nikel a zinok. V priemerných koncentráciách je poradie Al, Zn a Pb (0,024 mg/l, 0,0067 mg/l, resp. 0,0024 mg/l), ktoré boli najvyššie v oblasti Slovnaftu, Lokce a Remetských Hámrov, čo je úplne iná distribúcia týchto prvkov oproti predchádzajúcim obdobiam monitorovania. Ostatné sledované stopové prvky vykazujú rádove nižšie koncentrácie s najvyšším zastúpením v poradí Cu, Cr a As. Najvyšší obsah arzénu (0,005 mg/l) bol opakovane zistený na lokalite Podhradie pri Novákoch. Vyšší obsah arzénu bol však zistený aj vo Vojanoch a Lehote pod Vtáčnikom.
Základné štatistické parametre vybraných ukazovateľov snehových roztokov v zimnom období 2004/2005 sú nasledovné (údaje okrem pH v mg/l):

 	pH	ChSKMn *	Na	K	Ca	Mg	Fe	
minimum	4,14	0,16	0,01	0,02	0,02	0,2	0,002	
maximum	6,60	2,20	4,41	0,21	3,66	0,37	0,49	
Priemer	4,80	0,91	0,53	0,07	0,73	0,11	0,06	
 	NH4	F	Cl	SO4	NO3	Min.		
minimum	0,001	0,01	0,20	0,60	0,71	2,68		
maximum	0,46	0,04	7,25	4,75	3,94	23,07		
Priemer	0,04	0,01	1,10	1,46	1,88	6,75		
* ChSKMn – Chemická spotreba kyslíka manganistanom

Z hľadiska obsahu organických látok sú tieto zastúpené v mnohých oblastiach v pomerne vysokých koncentráciách, čo indikujú zvýšené hodnoty sumárneho ukazovateľa ChSKMn, ktoré dosahujú koncentrácie maximálne okolo 2 mg/l na lokalitách Zádielska dolina, Vojany a Remetské Hámre.
Celkové zaťaženie atmosféry v porovnaní s predchádzajúcimi rokmi (pri porovnaní s priemernými hodnotami vybraných zložiek za celé predchádzajúce obdobie pozorovania) je oproti priemerným koncentráciám nižšie. 

11/ Monitorovanie seizmických javov 
Jedným z cieľov tohto subsystému je monitorovanie lokálnych, regionálnych a teleseizmických seizmických javov (zemetrasení a priemyselných explózií) a ich analýza, lokalizácia zemetrasení s epicentrom na území Slovenska alebo zemetrasení makroseizmicky pozorovaných na území Slovenska, tvorba národnej seizmologickej databázy a pravidelná medzinárodná výmena údajov. 
Nepretržitá registrácia seizmických javov bola v roku 2005 vykonávaná na 12 seizmických staniciach Národnej siete seizmických staníc – Bratislava Železná studnička (ZST), Modra- Piesok (MODS), Vyhne (VYHS), Šrobárová (SRO), Červenica (CRVS), Kečovo (KECS), Hurbanovo (HRB), Likavka (LIKS), Kolonické sedlo (KOLS), Iža (SRO1), Moča (SRO2) a Stebnícka Huta (STHS). 
Všetky stanice sú registrované v International Seismological Centre, ISC, vo Veľkej Británii. V prípade potreby sú na vyžiadanie k dispozícii aj trigrované záznamy seizmického pohybu zo staníc lokálnych seizmických sietí atómových elektrární Mochovce a Jaslovské Bohunice.
Dátové a spracovateľské centrum Národnej siete seizmických staníc je v GFÚ SAV Bratislava. Centrum zhromažďuje zaznamenané údaje v reálnom čase z 12 staníc Národnej siete a z vybraných staníc okolitých krajín. Celkovo sú v reálnom čase zhromažďované a analyzované údaje z 55 seizmických staníc. Týchto 55 seizmických staníc tvorí Regionálnu virtuálnu seizmickú sieť GFÚ SAV. Dátové a spracovateľské centrum vykonáva automatické lokalizácie, ktoré sú k dispozícii do 10 minút po zaznamenaní seizmického javu. Tieto lokalizácie sú automaticky umiestňované na internet a sú posielané e-mailom na vybrané e-mailové adresy a Úradu civilnej ochrany. 
V roku 2005 bolo zo záznamov seizmických staníc interpretovaných viac ako 5100 teleseizmických, regionálnych alebo lokálnych seizmických javov. Lokalizovaných bolo 78 zemetrasení s epicentrom v záujmovej oblasti Slovenskej republiky. Makroseizmicky bolo na území Slovenska pozorované 1 zemetrasenie v komárňanskej zdrojovej zóne.  

12/  Monitorovanie chemického zloženia riečnych sedimentov
Cieľom monitorovacieho subsystému je identifikácia časových zmien a priestorových rozdielov obsahov vybraných prvkov v aktívnom riečnom sedimente hlavných tokov Slovenska, a to vplyvom primárnych (geogénnych) ako aj antropogénnych  podmienok.
Analyzovaná asociácia prvkov predstavuje hlavné (Na, K, Mg, Ca, Fe, Mn) a stopové (Cr, Cu, Al, Zn, Hg, Co, As, Cd, Ni, Se, Pb, Sb) prvky. Pri stanovení jednotlivých ukazovateľov (totálne obsahy) boli použité analytické techniky: plameňová AAS, generovanie hydridov a ortuťový analyzátor TMA 254. Výsledky chemických analýz sú kompletne počítačovo spracované v digitálnej forme, georeferencované a uložené v databázovom programe MS ACCESS vo forme databázy.
Obsah kontaminujúcich látok, vyhodnotený na základe porovnania s limitnými hodnotami platnými pre pôdy (rozhodnutie MP SR č. 531/1994-540 o najvyšších prípustných hodnotách škodlivých látok v pôde) poukazuje na fakt, že vo väčšine monitorovaných lokalít bolo zaznamenané prekročenie referenčnej hodnoty A aspoň pre jednu zložku. Z pohľadu kontaminácie analyzovaných parametrov sú prakticky neznečistené vážske sedimenty a niektoré lokality na riekach Hron, Muráň, Torysa, Topľa a Dunaj. Najčastejšie prekračujú referenčnú hodnotu A prvky Cu, Zn, Hg, Pb, Ni a As. Lokality s parametrami prekračujúcimi triedu B (indukujúcu znečistenie) sú situované najmä v monitorovaných úsekoch povodí riek Štiavnica, Hornád, Hnilec a Nitra (najčastejšie prekračujúcimi parametrami sú prvky Hg, As, Zn a Cu). Prekročenie limitných hodnôt triedy C indukujúce veľmi silné znečistenie bolo v roku 2005 zaznamenané na tokoch Štiavnica (Pb), Hnilec (As) a Nitra (Hg).

13/ Monitoring objemovej aktivity radónu v geologickom prostredí 
Monitoring radónu v roku 2005 bol realizovaný v zrovnateľných klimatických pomeroch s predchádzajúcim rokom, a to:
-	pôdny radón na referenčných plochách (RP) – zvýšené radónove riziko vybraných miest,
-	pôdny radón na tektonických poruchách,
-	radón vo vodách.
Pôdny radón – zvýšené radónové riziko na referenčných plochách
Merania sa uskutočnili s rôznou frekvenciou na piatich lokalitách s výskytom stredného až vysokého radónového rizika (Bratislava-Vajnory, Banská Bystrica-Podlavice, Novoveská Huta, Teplička, Hnilec).
Najväčší rozsah meraní bol na RP Teplička (okres Spišská Nová Ves), ktorá bola monitorovaná počas roka celkom 13x v období apríl – november (spolu 136 odberov a meraní ranných vzoriek pôdneho vzduchu a 85 vzoriek realizovaných na poludnie). Na lokalite Novoveská Huta bola referenčná plocha meraná podobne ako v predošlom roku - 6x od apríla do októbra (spolu 102 odberov a meraní vzoriek pôdneho vzduchu) a RP Hnilec v extrémne vysokom radónovom riziku bola predmetom monitorovania tiež v období apríl – október 4x (spolu 68 odberov a meraní vzoriek pôdneho vzduchu). Okrem toho bol v tomto roku obnovený monitoring radónu v pôde na referenčných plochách na lokalite Bratislava - Vajnory a Banská Bystrica - Podlavice. Celkový počet odobratých vzoriek a meraní objemovej aktivity radónu v pôdnom vzduchu v roku 2005 predstavoval 443 sond.
Výsledky meraní objemovej aktivity pôdneho radónu na referenčných plochách potvrdzujú existenciu jeho variácií v pôdach v priebehu roka. Variácie sú závislé od meteorologických podmienok, avšak s určitými odlišnosťami v jednotlivých lokalitách, v dôsledku rozdielnosti geologického zloženia prostredia, ktorým radón prechádza. Aj v tomto monitorovacom roku sa zopakoval významný faktor poklesu obsahov objemovej aktivity radónu v pôde následkom prudkého ochladenia v jeseni pri prvom mraze, kedy sú koncentrácie radónu v pôde tak nízke, že znižujú kategóriu radónového rizika referenčnej plochy (lokalita Novoveská Huta). 
Pôdny radón na tektonických poruchách
V roku 2005 sa uskutočnilo tiež monitorovanie pôdného radónu na tektonicky porušenej zóne v lokalite Grajnár na dvoch paralelných profiloch v celkovej dĺžke cca 1 km. Sondy pre odber pôdneho vzduchu boli hĺbené s krokom 10 m, spolu 94 sond. Monitoring pôdneho radónu na tejto lokalite potvrdzuje jednoznačný prejav kontaktnej zóny a to výraznými anomálnymi koncentráciami objemovej aktivity. 
Radón vo vodách
Radón vodných zdrojov bol v roku 2005 monitorovaný v prameňoch:
-	2x za rok (jar a jeseň) v troch prameňoch prímestskej oblasti Bratislavy - prameň Mária, prameň Zbojníčka a prameň Himligárka,
-	12x v priebehu celého roka - každý mesiac 1x prameň sv. Ondreja – Sivá Brada pri Spišskom Podhradí,
-	6x za rok bol monitorovaný prameň Boženy Němcovej – Bacúch.
Radón vo vodách všetkých monitorovaných zdrojov má variačný priebeh s maximom objemovej aktivity radónu na konci zimy, resp. na jar a s minimom v lete až jeseni s určitými odlišnosťami v rámci jednotlivých lokalít. Zvýšené zrážky počas roka sa prejavili na vyšších výdatnostiach sledovaných prameňov.

Záver
Koncepcia dobudovania komplexného monitorovacieho a informačného systému v životnom prostredí bola schválená uznesením vlády SR č.7 z 12. januára 2000. Na jej základe sa monitorovanie geologických faktorov vykonával vo vyššie uvedených 13 podsystémoch. 
Na základe materiálu, ktorý prerokovala vláda SR dňa 6. 7. 2005 a prijala k nemu uznesenie č. 529/2005 sa bude od 1.1.2006 pokračovať v meraniach v nasledovných podsystémoch: 
01 Zosuvy a iné svahové deformácie
02 Tektonická a seizmická aktivita územia 
03 Antropogénne sedimenty zakryté charakteru starých environmentálnych záťaží
04 Vplyv ťažby na životné prostredie
05 Monitoring objemovej aktivity radónu v geologickom prostredí 
06 Stabilita horninových masívov pod historickými objektmi
07 Monitorovanie riečnych sedimentov 
08 Objemovo nestále zeminy

Monitorovanie podsystému 09 „Erózne procesy“ bolo ukončené k  31. 12. 2005. V prípade výskytu významného rozvoja výmoľovej erózie bude tento jav monitorovaný v rámci podsystému 01 „Zosuny a iné svahové deformácie“. Podsystém 04 „Vplyv ťažby na životné prostredie“ sa začne monitorovať od roku 2006. 
Doteraz sa monitorovali údaje v 13 podsystémoch. Podľa novej štruktúry podsystémy: „Procesy zvetrávania“, „Zmeny antropogénnych sedimentov“, „Kvalita snehovej pokrývky“ a „Seizmické javy na území SR“ sa prestanú monitorovať ako samostatné podsystémy. Pôvodné podsystémy 09 a 11 sa zlúčia do nového podsystému 02. Pôvodné podsystémy 06 a 08 budú čiastočne sledované v rámci náplne nového podsystému 03. Pôvodné podsystémy 03 a 10 budú čiastočne sledované v rámci náplne nových podsystémov 01 a 07. 
Realizačné výstupy: 
-	každoročne vypracovaná Správa o realizácii monitoringu životného prostredia za predchádzajúci rok a predložená do OPM MŽP SR v termíne do 31. 3. nasledujúceho roku, 
-	každoročne vypracovaná Informácia o stave monitorovania geologických faktorov životného prostredia s poukázaním na hroziace havárie a možnosti predchádzania týmto haváriám za predchádzajúci rok a predložená na rokovanie vlády SR v termíne do 30. 4. nasledujúceho roku,
-	štruktúra bázy dát, ktorá je súčasťou katalógu dátových zdrojov metainformačného systému životného prostredia, zverejneného na internetovej stránke SAŽP, na Enviroportále a na internetovej stránke ŠGÚDŠ, 
-	okamžité informácie pre dotknuté subjekty.