I n f o r m á c i a

	Spoločná výročná správa za r. 2002 z monitorovania vplyvov prevádzky vodného diela Gabčíkovo (ďalej VDG) a vodohospodárskeho režimu na prírodné prostredie uplatňovaného podľa „Dohody o niektorých dočasných technických opatreniach a prietokoch do Dunaja a Mošonského ramena Dunaja“ za rok 2002 podpísanej 19. apríla 1995, je v poradí ôsmou Spoločnou správou. Spoločné výročné správy, vypracované na podklade reálne nameraných údajov na oboch stranách obsiahnutých v Národných správach, sú objektívnymi dokumentami o vplyvoch doterajšej prevádzky vodného diela Gabčíkovo nielen na prírodné prostredie, ale po povodni na Dunaji v auguste 2002 sa preukázala aj schopnosť vodného diela Gabčíkovo bezpečne previesť cez funkčné objekty Vodného diela Gabčíkovo - stupeň Čunovo, prívodný kanál, vodnú elektráreň Gabčíkovo, staré koryto Dunaja a hať Dunakiliti  -povodeň blízku 100 - ročnej  vode,   keď  maximálny  kulminačný   prietok  v Devíne   dosiahol   hodnotu   10 390 m3.s-1. 100-ročná voda sa v spoločnom projekte SVD Gabčíkovo-Nagymaros uvažovala 10.600 m3.s-1.

	Priemerný ročný prietok Dunaja na vodomernej stanici Devín bol v r. 2002 nadpriemerný – 2 458 m3.s-°1. Vyšší priemerný ročný prietok za obdobie rokov 1990-2002 bol len v r. 1999 – 2 581,67 m3.s-1, avšak maximálny prietok v r. 1999 dosiahol hodnotu len 5 788 m3.s-1 (27.mája 1999), teda šlo o dlhodobo zvýšené prietoky bez výrazných anomálií.

	Augustová povodeň v r. 2002 výrazne ovplyvnila režim povrchových vôd, keď bola úplne  zaplavená inundácia medzi ochrannými hrádzami na oboch stranách Dunaja. Povodeň mala mimoriadne priaznivý vplyv na zvýšenie úrovne hladín podzemných vôd v celom úseku starého koryta Dunaja od Dobrohošte po Sap následne na pôdnu vlhkosť s výrazným vplyvom na faunu a flóru inundácie.

	Hodnotenie vplyvov prevádzky VDG na prírodné prostredie na slovenskej strane je založené na údajoch získavaných Slovenským hydrometeorologickým ústavom,  Prírodovedeckou fakultou Univerzity Komenského, Slovenskou akadémiou vied, Lesníckym výskumným ústavom, Výskumným ústavom pôdoznalectva a ochrany pôdy,  Západoslovenskou vodárenskou spoločnosťou, Bratislavskou vodárenskou spoločnosťou, Slovenským vodohospodárskym podnikom, Výskumným ústavom vodného hospodárstva a Konzultačnou skupinou Podzemná voda, spol. s.r.o.. Tieto organizácie sa dlhodobo zúčastňujú monitorovania jednotlivých zložiek prírodného prostredia, v čom je záruka kontinuity a jednotnej metodiky dohodnutej s maďarskými monitorovacími organizáciami.

	Monitorovacie činnosti boli v hydrologickom roku 2002 vykonávané na oboch stranách v súlade s medzivládnou Dohodou z r. 1995 a Štatútom poverených zástupcov pre monitorovanie. Štatút umožňuje povereným zástupcom pre monitorovanie meniť alebo doplňovať monitorovacie miesta, četnosť meraní v záujme objektívnejšieho hodnotenia jednotlivých biotických zložiek, kvality a režimu povrchových a podzemných vôd.

	Plnenie odporúčaní Spoločnej výročnej správy za r. 2001: 

Vo výročnej správe za r. 2001 bolo prijatých 6 odporúčaní.

	Body 1, 2 a 5 sa týkali rozšírenia a zdokumentovania nových monitorovacích miest na monitorovanie povrchových vôd a monitorovanie nových plôch lesa.

-  2  -

	Bod 3 sa týkal nezhôd v údajoch o kvalite povrchových vôd, kde boli konštatované systematické a náhodné odchýlky stanovenia u tej istej, spoločne odoberanej vzorky vody, analyzovanej maďarskou a slovenskou stranou. Problematika sa koordinuje s odbornou skupinou Komisie hraničných vôd. Bod 4 konštatoval vzájomnú výmenu noriem pitnej vody. Bod 6 konštatoval nedostatky v dlhodobom vyhodnotení dohodnutých skupín biologického monitoringu. Pre ďalšie sledovanie ostávajú aktuálnymi bod 3 a bod 6.

	Poverenými zástupcami pre monitorovanie D. Kocingerom za slovenskú stranu a R. Rakicsom za maďarskú stranu, bola dňa 4.12.2003 prerokovaná a podpísaná Spoločná správa z monitorovania za r. 2002 s nasledujúcimi záverečnými konštatovaniami:

	Berúc do úvahy hodnotenie monitorovania prírodného prostredia za hydrologický rok 2002, poverení zástupcovia pre monitorovanie konštatujú:

1.	Podľa pozorovaní vykonaných na vodočetných staniciach Doborgaz a Helena je  možné konštatovať, že priemerný ročný prietok prepustený do starého koryta Dunaja pod Čunovom v hydrologickom roku 2002 bol 530,13 m3.s-1. Keď odpočítame množstvo nad 600 m3.s-1, prepúšťané počas povodní, dostaneme priemerný ročný prietok 419 m3.s-1. To znamená, že podľa vodohospodárskeho režimu dohodnutého v medzivládnej Dohode, podpísanej v roku 1995, bol záväzok slovenskej strany, prepúšťať priemerný ročný prietok, ktorý je funkciou priemerného ročného prietoku zaznamenaného na vodočetnej stanici  Bratislava-Devín,  splnený. Prietok do Mošonského ramena, berúc do úvahy technické a hydrologické okolnosti uvedené v medzivládnej Dohode, bol 42,75 m3.s_1. Berúc do úvahy presnosť merania je možné konštatovať, že aj množstvo vody prepúšťané do Mošonského ramena Dunaja bolo splnené.
Vývoj hladín povrchových vôd v starom koryte Dunaja počas povodní v marci a auguste 2002 poukázal na to, že kapacita koryta výrazne poklesla. V záujme poskytnutia dostatočnej ochrany proti povodniam pre okolité územie je potrebné prijať opatrenia.
2.	Výkyvy v kvalite vody počas roka na pozorovacích lokalitách v Dunaji zodpovedajú kolísaniu kvality vody v Bratislave, ktorá charakterizuje kvalitu vody vstupujúcej do ovplyvnenej oblasti. Hydrologický rok 2002 bol v kvalite vody podobný predchádzajúcemu hydrologickému roku, neboli pozorované žiadne extrémne hodnoty ukazovateľov. Zdrž, ktorá sa nachádza pod Bratislavou, v závislosti na aktuálnom prietoku a rýchlosti prúdenia, hrá určitú úlohu pri sedimentácii a remobilizácii nerozpustných látok. Kvalita vody v hlavných ramenách pravostrannej ramennej sústavy v dôsledku dotácie vody sleduje kvalitu vody pozorovanú v Dunaji. Kvalita vody v Mošonskom Dunaji, pozorovaná v profile Vének, je predovšetkým ovplyvnená kvalitou vody v jeho prítokoch a znečistením pochádzajúcim zo sídiel na maďarskej strane.

-  3  -

3.	Podľa hodnotenia režimu podzemnej vody pred a po realizácii dotácie vody, umožnenej technickými opatreniami a prietokmi podľa medzivládnej Dohody podpísanej v roku 1995, je možné konštatovať, že prelievaná prehrádzka pri Dunakiliti vyvolala významné zvýšenie hladín podzemnej vody na maďarskom území, pre podmienky malých a stredných prietokov v Dunaji. Pri porovnaní hydrologickej situácie pre podmienky veľkých prietokov je možné konštatovať, že dotácia vody v hladinách podzemných vôd významné zmeny nespôsobila. Vo všeobecnosti je možné konštatovať, že priama dotácia vody z Dunaja do ramennej sústavy na maďarskej strane hrá dôležitú úlohu pri vytváraní hladín podzemných vôd v celej oblasti Szigetkőzu.
Zvýšenie hladín podzemných vôd v páse pozdĺž starého koryta Dunaja na oboch stranách by mohlo byť uspokojivo zabezpečené len zvýšením hladiny vody v Dunaji pomocou opatrení realizovaných v koryte. Takéto opatrenia zlepšia režim podzemných vôd v inundačnom území a mohli by pomôcť aj pri umelom zaplavovaní. Avšak tieto opatrenia musia byť prispôsobené protipovodňovým aktivitám v tejto oblasti.
4.	Na základe hodnotenia dlhodobých údajov na vybraných 16 pozorovacích vrtoch na maďarskej strane je možné konštatovať, že v niektorých studniach nastali kvalitatívne zmeny (nárast obsahu solí v  Rajke, Győrzámolyi a Kisbodaku, pokles v Mosonmagyaróvári, stúpnutie obsahu železa a mangánu v dolnej časti oblasti Szigetkőzu. klesajúci trend obsahu železa pokračoval v Rajke; určité zhoršenie týkajúce sa obsahu organických látok v oblasti Rajky). Vysoká koncentrácia amónneho iónu, popri znečistení dusičnanmi, dusitanmi, fosforečnanmi a organickými látkami v Rajke a Ásványráró má lokálny pôvod a pravdepodobne pochádza z poľnohospodárskej činnosti v týchto oblastiach. Tieto zmeny v kvalite podzemnej vody môžu odrážať integrovaný vplyv zmien v oblasti, v ktorej premenlivé smery prúdenia podzemnej vody, ovplyvnené dotáciou vody, tiež môžu hrať úlohu. Vo všeobecnosti sú pre podzemnú vodu v tejto oblasti charakteristické: nízka koncentrácia rozpusteného kyslíka, vysoká koncentrácia železa a mangánu – občas nad limitnú hodnotu. Na slovenskej strane bol nárast mangánu zistený pri Rusovciach a Sape, mierny nárast železa sa vyskytol v Kalinkove, klesajúci trend obsahu dusičnanov je pozorovaný v Rusovciach, Čunove a Dobrohošti. Tieto zmeny nie sú významné a nespôsobujú zmeny v klasifikácii pre zásobovanie pitnou vodou. V prípade studní používaných na zásobovanie pitnou vodou je možné konštatovať, že ukazovatele kvality vody sú vynikajúce a zloženie vody je na oboch stranách charakterizované vysokou stabilitou.
5.	Povodne na začiatku a na konci vegetačného obdobia pozitívne ovplyvnili tvorbu pôdnej vlhkosti. Priemerné hodnoty pôdnej vlhkosti v hydrologickom roku 2002 boli podobné predchádzajúcemu roku. Pôdna vlhkosť na väčšine pozorovacích bodov na maďarskej strane bola dotovaná z hladiny podzemnej vody, zvýšenej pri povodniach. Pôdna vlhkosť vrchnej časti pôdnej vrstvy, najmä uprostred vegetačného obdobia, vykazovala nedostatok vlhkosti kvôli malému množstvu zrážok. Pozícia hladiny podzemnej vody neumožňovala zvlhčovanie plytkých pôdnych profilov v hornej a strednej časti Szigetkőzu. Počas jarnej povodne bola veľká časť inundácie  zaplavená, počas povodne v auguste bola zaplavená celá. Situácia bola podobná aj na slovenskej strane. Avšak počas suchých mesiacov sa kvôli poškodeniu objektov v ramennej sústave, spôsobeného jarnou povodňou, neuskutočnila simulácia umelej záplavy.

-  4  -

6.	Lesné porasty na slovenskej strane pozostávajú z vŕb a šľachtených topoľov. Ročný prírastok vŕbových porastov v roku 2002 zostal na stabilnej úrovni. Zdravotný stav vŕbových porastov v hodnotenom roku zostal dobrý. Porasty šľachtených topoľov sú v oblasti inundácie široko rozšírené. Na väčšine monitorovacích plôch dosiahli rubný vek, ale   hodnoty  prírastkov  klesajú  len  pomaly  a  rast je uspokojivý. Výškový prírastok na 
väčšine z nich stále spĺňa krivky I. bonitnej triedy. Hodnoty meraní týždenných obvodových prírastkov potvrdzujú pozitívny vplyv záplavy počas povodne na začiatku vegetačného obdobia. Zvýšenie hladiny vody v starom koryte Dunaja by mohlo zmierniť negatívny vplyv nedostatočných zrážok, osobitne počas suchých mesiacov vo vegetačnom období.
Zloženie lesných porastov na maďarskej strane je podobné zloženiu na slovenskej strane. Prírastky vŕbových porastov a lesných porastov na plytkých pôdach však zaostávajú za očakávanou mierou rastu. Všeobecné zdravotné podmienky vŕb boli priemerné a v oblasti nad obcami Dunasziget a Kisbodak zdravotné podmienky vykazujú znateľné zhoršovanie. V pôde bol zistený vysoký obsah vápnika, čo môže byť príčinou  deštrukcie vŕb. Pôdy s takým vysokým obsahom karbonátov – nad 20 % - môžu byť využívané na pestovanie vŕb len v prípade veľmi priaznivého zásobovania vodou. V prípade chýbajúcich povodní sa stanovištia pokryté vŕbami stávajú pre ne nevhodnými. Zdravotný stav topoľových porastov vykazuje počas posledných rokov sústavné zlepšovanie. Vďaka povodni v auguste nebol pozorovaný predčasný opad listov. Nepriaznivé vlhkostné podmienky, najmä keď sa počas vegetačného obdobia vyskytne malé množstvo zrážok, by mohli byť zlepšené zvýšením hladiny vody v starom koryte Dunaja.
7.   Dve  povodne   roku   2002   veľmi   pozitívne   ovplyvnili    podmienky   pôdnej  vlhkosti 
     v oblasti. Dokonca na monitorovacích plochách v oblasti ramennej sústavy, ktoré sú pod silným drenážnym vplyvom Dunaja, sa nevyskytol predčasný opad listov, ani mozaikovité vypadávanie pokryvnosti v bylinnej vrstve. Avšak ekoindexy pre vlhkosť na týchto plochách naďalej vykazujú pokles. Bylinná vrstva bola nižšia a pokryvnosť menšia v porovnaní s plochami, ktoré nie sú ovplyvnené silným drenážnym efektom. Strednodobé a dlhodobé vplyvy povodní budú pozorovateľné v nasledujúcich rokoch. Na monitorovacích plochách s dostatočnou dotáciou vody a priaznivým vlhkostným režimom sa zmeny fytocenózy neočakávajú. Spoločenstvá makrofýt sú vysoko závislé od miestnych hydrologických podmienok. Po zavedení dotácie vody sa ramenná sústava stala prietočnou. Makrofyty obsadzujú brehy a časti s pomalým prúdom vody. Na väčšine pozorovacích plôch bolo po povodni v auguste zaznamenané ich silné vyplavenie. Na plochách chránených proti povodniam zostal vývoj makrofýt nezmenený vďaka sústavnej dotácii vodou a nezmeneným hydrologickým podmienkam. Berúc do úvahy suchozemské mäkkýše je možné konštatovať, že na väčšine monitorovacích  lokalít sa vracajú pôvodné hygrofilné druhy. Zmeny vo vodnej faune odrážajú zmeny v ramennej sústave. Vo všeobecnosti je možné konštatovať, že pozdĺž dotácie vody rastie počet druhov; vzrástol počet reofilných druhov. Druhové  zloženie sa stabilizovalo. Znovuobjavenie sa niektorých reofilných druhov  v ichtyofaune odráža čiastočné opätovné prepojenie pravostrannej ramennej sústavy s hlavným korytom. Prepojenie riečných ramien s Dunajom počas povodní v roku 2002 pozitívne ovplyvnilo spoločenstvo rýb. Bola pozorovaná stabilná alebo zvýšená druhová diverzita. Charakteristiky spoločenstva rýb na monitorovacích plochách dotovaných vodou sa stali stabilnými. Aj druhové bohatstvo v území chránenom proti povodniam sa stalo stabilné a počas ostatných rokov bolo vyrovnané.

-  5  -

Ako vyplýva z konštatovaní, zásadné záväzky z Dohody z r. 1995 – dohodnuté prepúšťanie vody do starého koryta Dunaja a Mošonského ramena Dunaja slovenská strana v r. 2002 splnila.

	Zvýšenie hladín podzemných vôd v páse pozdĺž starého koryta Dunaja je možné uspokojivo vyriešiť na oboch stranách vybudovaním ďalších prelievaných prehrádzok, podobne ako je pri Dunakiliti, ktorej pozitívny vplyv sa preukazuje monitorovaním. Dokazujú to i zvýšené hladiny v starom koryte Dunaja počas povodní, ktoré spôsobili rýchle zvýšenie hladín podzemných vôd na oboch stranách Dunaja, zvýšenie pôdnej vlhkosti ale i silné ovplyvnenie biotických zložiek, ktoré sa prejavia v správe za r. 2003.

	Zápisnica z prerokovania a prijatia Spoločnej správy z monitorovania za r. 2002 je prílohou tejto Informácie.

	Podrobne je možné oboznámiť sa s obsahom a prílohami Spoločnej  výročnej správy za r., 2002 na stránke www.gabcikovo.gov.sk.

	V r. 2003 bol pod gesciou splnomocnenca vlády pre SVD G-N a Prírodovedeckej fakulty UK vydaná publikácia „Optimalizácia ramennej sústavy v úseku Dunaja Dobrohošť-Sap z hľadiska prírodného prostredia“. 37 autorov príspevkov – prírodovedcov analyzuje a syntetizuje pozorovania a poznatky prírodných procesov tohto úseku Dunaja z historického i súčasného vývoja. Publikácia otvára priestor pre konštruktívny dialóg ochrany prírody a trvalo udržateľné  využitie krajiny na národnej i medzinárodnej úrovni. I táto publikácia je prístupná na www.gabcikovo.gov.sk.