Návrh

Reštrukturalizácie  Štátneho fondu likvidácie jadrovoenergetických zariadení a nakladania s vyhoretým jadrovým palivom 
a rádioaktívnymi odpadmi  
(ďalej len Fond na  vyraďovanie  jadrových zariadení)

Časť I.
Východiská 
Privatizácia Slovenských elektrární, a.s. (ďalej len „SE“) dospela do svojej záverečnej etapy ktorej súčasťou je aj vyjednanie najlepších podmienok medzi štátom zastúpeným Ministerstvom hospodárstva SR a Fondom národného majetku SR a záujemcami o SE.
 V priebehu privatizačného procesu sa potvrdilo, že problematika financovania likvidácie jadrových zariadení je tá, ktorá investorom spôsobuje najväčšie obavy. V súčasnosti je celá „problematika zadného palivového cyklu jadrových zariadení“ riešená predovšetkým v zákone o Štátnom fonde na likvidáciu jadrovo-energetických zariadení. (ďalej Štátny fond na likvidáciu jadrového odpadu – len „Fond“)
Existuje rad otázok ohľadne existujúceho Fondu na vyraďovanie (ďalej len „Existujúci Fond“), budúcnosti Fondu na vyraďovanie (ďalej len „Nový Fond“) a jeho dopadu na privatizáciu SE.  
Cieľom tohto materiálu  je získať súhlas vlády SR so základanými princípmi fungovania Nového Fondu.

Základné problémy súvisiace s Existujúcim Fondom
Obavy týkajúce sa fungovania Fondu, ktoré vzniesli potencionálni záujemcovia o SE možno zahrnúť takto:
1)	SE prispievajú do Existujúceho Fondu na základe objemu výroby elektriny z jadra. Existujú obavy, že súčasné príspevky do Existujúceho Fondu sú nedostatočné a tak, ako sa budú jadrové elektrárne (ďalej len „JE“) odstavovať budú sa tieto platby znižovať. Bez zvýšenia platieb pred vyradením jadrových zariadení bude nedostatok potrebných prostriedkov na vyraďovanie jadrových zariadení (ďalej len „JZ“).
2)	SE sú za príspevky do Existujúceho Fondu kompenzované prostredníctvom odvodu, ktorý je platený všetkými odberateľmi elektriny, ktorý je zahrnutý v nákladoch systému, ktoré tvoria súčasť koncovej ceny elektrickej energie. Nie je ale záruka, že takáto forma  úhrady bude pokračovať ďalej, keďže nie je daná zákonom. 
3)	SE podľa zákona môžu požiadať  Existujúci Fond o úhradu nákladov vyraďovania, ale uvoľnenie prostriedkov môže byť teoreticky aj zamietnuté ( nie je jednoznačný právny nárok v zákone). 
4)	Úloha štátu  pri správe Existujúceho Fondu a prípadné priame príspevky od štátu do Existujúceho Fondu v minulosti by mohlo byť posúdené ako štátna pomoc.

Návrh novej Smernice – EÚ  pre vyraďovanie a likvidáciu JEZ
V súčasnosti existuje návrh Smernice Rady EÚ (Euratom), ktorá stanovuje základné pravidlá týkajúce sa  vyraďovania a likvidácie jadrových zariadení (ďalej len „návrh Smernice“). Tento návrh sa môže stať Smernicou záväznou pre Slovensko ,alebo ako odporúčanie (ktoré si Slovensko môže zvoliť či prijme).
Kľúčovými požiadavkami návrhu Smernice sú:
1)	do Fondu [na vyraďovanie] platia len prevádzkovatelia jadrových zariadení,
2)	Fond [na vyraďovanie] musí byť schopný pokryť všetky náklady na vyraďovanie a musí byť vytvorený v dostatočnej  výške  v čase odstavenia jadrových zariadení,
3)	iba  ako výnimočné riešenie bude akceptovateľné, aby fond [na vyraďovanie]  bol kontrolovaný príjemcom prostriedkov z Fondu.

Možný dopad spôsobu riešenia  problematiky vyraďovania JEZ na SE a privatizáciu

Ak má byť privatizácia SE úspešná je potrebné, aby investori dostali pred predkladaním záväzných ponúk popis návrhu o spôsobe riešenia problematiky financovania vyraďovania JZ, ako aj o spôsobe tvorby zdrojov potrebných na vyraďovanie. Spôsob riešenia  by mal vyjadrovať stanovisko vlády. Investori pravdepodobne budú vyžadovať: 
a)	nadobudnutie účinnosti schváleného riešenia vo forme právnej normy ako „odkladaciu podmienku“ pre uzavretie privatizácie SE, 
b)	určitú formu odškodnenia v prípade, že nové riešenie (tak, ako bude v skutočnosti implementované) je menej priaznivé pre SE ako mohli očakávať, 
c)	právo vypovedania kúpnej zmluvy v prípade, že sa právna úprava podstatne bude líšiť od vládou schváleného postupu, s ktorým sa oboznámia.
Ak investori nebudú spokojní s návrhom na riešenie ani s príslušnými transakčnými ustanoveniami vyjadrenými v kúpnej zmluve týkajúcimi sa jeho implementácie, môžu sa rozhodnúť:
1)	nepredložiť záväznú ponuku na kúpu SE, alebo
2)	pozmeniť príslušné ustanovenia transakčných dokumentov -kúpnej zmluvy predložených spolu so záväznou ponukou, alebo
3)	upraviť výšku kúpnej ceny tak, aby zohľadňovala riziko z možného nejednoznačného riešenia , alebo z neriešenia problematiky vyraďovania JZ.
 
Štátna pomoc
Finančná podpora v akejkoľvek forme zo štátnych zdrojov, ktorá dáva výhodu SE alebo kupujúcemu sa spravidla považuje za štátnu pomoc. Takáto pomoc by musela byť oznámená Európskej komisii, ktorá od 1.mája 2004 je jediná kompetentná pre schválenie záležitostí štátnej pomoci v SR.

Existujú 4 okruhy otázok štátnej pomoci v súvislosti s fondom [na vyraďovanie]:
1)	Existujúci Fond 
Existujúci Fond je kontrolovaný štátom. Platby z Existujúceho Fondu  by sa pravdepodobne považovali za štátnu pomoc preto sa navrhuje vytvorenie Nového Fondu. Existujúci Fond podlieha notifikácii týkajúcej sa štátnej pomoci  a táto bola spracovaná a predložená relevantným orgánom. 

2)	Nový Fond 
Ak by bol Nový Fond opäť kontrolovaný štátom uvoľňovanie prostriedkov z neho v budúcnosti by sa pravdepodobne považovalo za štátnu pomoc a to aj vtedy, keby Nový Fond dostával príspevky od neštátnych subjektov.

3)	Odškodnenie pre investorov 
V prípade, že by sa neschválil taký mechanizmus Nového Fondu, ktorý by poskytoval reálnu možnosť zabezpečenia dostatku prostriedkov na likvidáciu JZ potenciálni investori by pravdepodobne žiadali odškodnenie na pokrytie akéhokoľvek nedostatku prostriedkov na vyraďovanie. Realizácia odškodnenia by pravdepodobne tiež bola považovaná za štátnu pomoc. Existuje však aj taký názor, že EK sa môže na toto pozerať ako na nevyhnutný predpoklad pre privatizačnú transakciu a môže to brať relatívne benevolentne.

4)	Odškodnenie pre výrobcov elektriny z jadra
Odškodnenie poskytnuté všetkým výrobcom elektriny z jadra, že nedostatok finančných zdrojov v Novom Fonde vykryje štát by sa určite považovalo za štátnu pomoc a mohlo by  byť problémom získať preň schválenie.

Úložisko vyhoreného jadrového paliva
Kľúčovým prvkom vyraďovania JZ je aj nakladanie s jadrovým palivom a nakladanie s vyhoretým jadrovým palivom štátom. S tým súvisí  výstavba úložiska na dlhodobé uloženie pre vyhoreté jadrové palivo. Predpokladá sa, že tieto náklady budú súčasťou nákladov na vyraďovanie a budú pokryté formou príspevkov do Nového Fondu.

Prispievatelia mimo SE a príjemcovia prostriedkov z Nového Fondu
	V prípade, že EBO A1 a EBO V1 (Elektrárne Jaslovské Bohunice) budú odčlenené od SE ešte pred predajom SE a majetok bude vložený do novej spoločnosti navrhuje sa, aby sa s touto novou spoločnosťou zaobchádzalo rovnako ako s SE  pokiaľ ide o odvody do Fondu a príspevky z Fondu. 

Časť II.
Návrh spôsobu fungovania Nového Fondu

Navrhuje sa, aby bol Nový Fond riadený verejnoprávnou inštitúciou zriadenou konkrétne pre tento účel zákonom a s určeným riadením. Analógiu podobného prístupu možno nájsť pri  STV a  Slovenského rozhlasu najmä pokiaľ ide o ich financovanie . V prípade STV sú to tieto orgány   „rada“, dozorná rada a generálny riaditeľ.
Členovia „televíznej rady“ sú volení parlamentom, členovia dozornej rady sú volení parlamentom (1), prezidentom (1) a vládou (1) a „Televízna rada“ volí generálneho riaditeľa.
 Organizačná forma riadenia Nového Fondu by bola definovaná v „Zákone o fonde na likvidáciu JEZ“ a mohol by byť využitý  napr. aj model STV (hoci iné formy by boli rovnako dobré). „Manažér“ Fondu by bol ekvivalentom generálneho riaditeľa.
Takáto forma by napomohla aj prezentácii Nového Fondu voči Európskej komisii. 

Za základné ustanovenia, ktoré navrhujeme premietnuť do právnej normy týkajúcej sa Nového Fondu považujeme:
1)	požiadavka vypracovať pravidelne za  pomoci nezávislého experta odhad prostriedkov, ktoré budú každoročne potrebné (príspevky do Nového Fondu), aby pokryli náklady na vyraďovanie vrátane  nákladov na prevádzku samotného  Nového Fondu. Navrhuje sa, aby obdobie, na ktoré budú stanovované príspevky bolo 5 rokov a to počínajúc rokom 2010. Je navrhované, aby ročný príspevok do Nového Fondu do roku 2009 bol stanovaný vo výške 2,6 mld Sk,
2)	požiadavka, aby povinné príspevky boli stanovené na takej úrovni, ktorá bude dostatočná na zabezpečenie potrebných zdrojov vo fonde,
3)	požiadavka revidovať pravidelne pravidlá a vykonávať také zmeny (alebo odporúčať zmeny), ktoré budú potrebné na zabezpečenie cieľa – mať dostatok disponibilných zdrojov,
4)	 zabezpečiť, aby bola určená  presná štruktúra potrieb v členení na  vyraďovanie konkrétneho zariadenia alebo na konkrétnu úlohu spojenú s nakladaním s rádioaktívnym odpadom alebo vyhoreným palivom (analytická evidencia konkrétných potrieb),
5)	existencia  ustanovenia umožňujúceho investovať prostriedky jednoznačne stanoveným spôsobom,
6)	požiadavka, aby príspevky (odvody) a požiadavky na uvoľnenie prostriedkov potrebných na krytie potrieb boli vykonávané podľa jednoznačných pravidiel vymedzených priamo v zákone,
7)	právny nárok na prostriedky pre prevádzkovateľov existujúcich elektrární za predpokladu, že uvoľňovanie prostriedkov sa vykonáva podľa jednoznačných pravidiel stanovených v zákone,
8)	požiadavka, aby príjemcovia prostriedkov podávali správy o využití týchto prostriedkov a mali zodpovednosť za to, ak sa dokáže, že prostriedky boli využité v rozpore zo zákonom ( na iné účely),
9)	požiadavka  na predkladanie správ a auditovaných finančných ukazovateľov o činnosti fondu  a o použití zdrojov,
10)	v prípade sporu o zamietnutí žiadosti o poskytnutie prostriedkov, zabezpečenie vyriešenia sporu právnou formou (pravdepodobne arbitráž).

Nový Fond riadený štátom 

Druhou alternatívou by bolo, že Nový Fond by bol zriadený a riadený štátom. Toto by sa využilo ak by bola alternatíva verejnoprávnej inštitúcie nepraktická alebo inak neuspokojivá.
Nový Fond by bol zriadený štátom (pravdepodobne MF). Bol by zriadený takým spôsobom, aby peniaze v Novom Fonde boli k dispozícii len pre konkrétne účely jadrového vyraďovania (a nemohli byť použité ako súčasť iných štátnych výdavkov).
Existovali by konkrétne pravidlá, ktoré obmedzujú príspevky do Nového Fondu a spôsob, akým sa môžu čerpať prostriedky z Nového Fondu (toto je podrobnejšie popísané v časti „Povinnosti Manažéra Fondu“ vyššie). Niekto by musel byť menovaný štátom za Manažéra Fondu.

Prispievatelia do Nového Fondu
Podľa návrhu Smernice EÚ môžu prispievať do „Fondu“ na vyraďovanie len prevádzkovateľ „jadrového zariadenia“. V prípade Slovenska je to len SE a v prípade, ak by EBO A1 a EBO V1 boli odčlenené od SE, ich noví prevádzkovatelia. Navrhuje sa, aby prispievateľom do Nového Fondu bol len prevádzkovateľ JZ

Zaobchádzanie s Existujúcim Fondom
Vychádza sa z predpokladu, že odsúhlasenie štátnej pomoci s ohľadom na Existujúci Fond bude obdržané a že prevod týchto prostriedkov do Nového Fondu nespôsobí neprekonateľný problém štátnej pomoci voči EÚ. Na základe týchto predpokladov sa navrhuje, aby Existujúci Fond bol zrušený a prostriedky boli prevedené na Nový Fond. (Je potrebné zabezpečiť zákonom).

Časť III. 
Spätná refundácia príspevkov platených do fondu
V súčasnosti sú príspevky SE do Existujúceho Fondu refundované SE (ako súčasť ich regulovaného príjmu) cez „náklady systému“ (ide o „odvod“, ktorý sa platí za celkovú spotrebu elektriny v systéme). Tento systém však nie je zakotvený v relevantných právnych normách a predstavuje neistotu z pohľadu záujemcov o SE. Ak by sa nezaviedol rovnaký princíp aj v prípade Nového Fondu malo by to nepriaznivý dopad na ziskovosť SE a  výnosy z privatizácie, keďže hodnota SE by bola priamoúmerne negatívne ovplyvnená o takú hodnotu, o akú by SE získavali menej prostriedkov do svojho čistého toku hotovosti..

Možné metódy refundácie príspevkov platených do Nového Fondu 
a)	Daňovo uznateľný výdaj
Príspevky SE do Existujúceho Fondu sú daňovo uznateľným výdajom. Navrhuje sa pokračovať v takomto režime.

b)	Refundovanie od ostatných účastníkov trhu
Navrhuje sa, aby sa pokračovalo so súčasnou metódou „refundácie SE“ za ich povinné príspevky do Nového Fondu a to prostredníctvom „systémového poplatku“ v koncovej cene elektrickej energie. Tento systémový poplatok by zahrnula SEPS do koncovej ceny elektrickej energie vo výške povinného príspevku SE do Nového Fondu. SEPS by musela mať oddelenú evidenciu o týchto sumách,  ktoré by boli následne prevedené na SE. 
Fungovanie tohto mechanizmu si bude vyžadovať aplikáciu nasledovných pravidiel, pričom sa navrhuje ich schválenie:
1)	SEPS by mala vystupovať len ako „agent“ pre SE a nikdy by nemala mať nárok na túto časť platby za náklady systému.
2)	ÚRSO by muselo mať povinnosť schvaľovať tento konkrétny druh poplatku (taktiež mať kľúčovú úlohu pri rozhodovaní o samotnej výške poplatku), t.z. že URSO by zabezpečovalo reguláciu jej výšky.
V prípade, že by zo SE bola vyčlenená EBO A1 a EBO V1 platil by na subjekt, na ktorý  by tieto aktíva boli prevedené  rovnaký prístup ako na SE.  Bude potrebné určiť aj presný mechanizmus na určenie  podielu odvodu a podielu prevodu refundácie príspevkov výrobcom elektriny z jadra (pre SE a pre novú spoločnosť vlastniacu EBO A1 a EBO V1).

Nové jadrové elektrárne 
Investovať do novej jadrovej elektrárne v budúcnosti by malo byť striktne na komerčnej báze. Povinnosťou investora by malo byť odkladanie prostriedkov na pokrytie budúcich nákladov na vyradenie elektrárne. Akýkoľvek príspevok zo strany ostatných účastníkov trhu (cez mechanizmus popísaný vyššie) by bol ťažko zdôvodniteľný.
Preto sa navrhuje, že ak by bol mechanizmus popísaný v vyššie prijatý, mal by platiť len na príspevky týkajúce sa jadrových elektrární, ktoré sú v súčasnosti v prevádzke.  

Časť IV.
Náklady na vyraďovanie JZ, tvorba zdrojov a príspevky do fondu
V súčasnosti sú príspevky do Existujúceho Fondu odvodené od výrobnej kapacity prevádzkovaných JZ. Podľa súčasného zákona  o likvidácii JZ SE musia prispievať čiastkou 2,1 mld. Sk ročne. Táto čiastka sa však bude znižovať postupným redukovaním jadrových kapacít. 
V skutočnosti dnes  ale SE prispievajú sumou 2,6 mld. Sk ročne. Pokračovaním touto cestou (t.j. prepojením tvorby „fondu“ na kapacitu a výrobu) s východiskovou hodnotou 2,6 mld. Sk ročne by vznikla situácia, že by chýbalo cca 78 mld. Sk na konci obdobia vyraďovania JZ – v roku 2100; pri odhade sa vychádzalo z  reálnej úrokovej miery 1,5%. 
Ak vychádzame z tohto scenára potom pri vypracovávaní rôznych možností stanovenia výšky budúcich „poplatkov“ popísaných v tomto dokumente  sa bral do úvahy moment vyhnutia sa cenovému nárastu v období tvorby fondu, ale zároveň aj moment, aby bola výška zdrojov adekvátna ich potrebe.
 Na základe uvedeného sú tieto možné alternatívy:
Alternatíva 1 
Pokračovanie ako doteraz (kde je výška platby založená na MW inštalovaného výkonu a MWh vyrobeného výkonu  jadrovými zdrojmi). Toto zhruba predstavuje 2.6 mld. Sk v prvom roku (v roku 2004) a znižuje sa tak, ako sa odstavujú jednotlivé výrobné bloky elektrárne. 
Alternatíva 2
Paušálny nominálny  príspevok ( určený na ročnej báze bez inflácie) t.j. príspevok, ktorý sa neviaže k výkonu alebo k objemu výroby vyberaný až do roku 2100. Tento návrh nie je v súlade  so Smernicou, ale je jednou z dvoch alternatív, ktorá má najmenší negatívny dopad na cenu elektriny.
Alternatíva 3 
Paušálny reálny príspevok ( určený na ročnej báze so zohľadnením inflácie), nie je spojený s výkonom alebo objemom výroby, vyberaný každý rok až do dokončenia vyraďovania  - do roku 2100 na pokrytie celkových nákladov vyraďovania. 
Tento návrh nie je v súlade s návrhom Smernice, ale je druhou alternatívou, ktorá má najmenší negatívny dopad na súčasné ceny elektriny.
Alternatíva 4
Paušálny  reálny  príspevok (ročný zohľadňujúci infláciu)  nie je spojený s výkonom alebo objemom výroby, vyberaný každý rok až do odstavenia poslednej jadrovej elektrárne (2040) na pokrytie celkových nákladov vyraďovania. Návrh je v základných rysoch v súlade s návrhom Smernice a predstavuje najpresvedčivejšiu možnosť. Takisto nevyžaduje zvýšenie súčasných poplatkov od SE (v skutočnosti, ak by sa pokračovalo  príspevkom vo výške 2,6 mld. Sk ročne, zabezpečil by sa pozitívny zostatok 29 mld. Sk vo fonde na konci obdobia).
 Alternatíva 4 je  preto odporúčanou alternatívou. Podrobnosti o nej sú uvedené v prílohe 7 tohto materiálu.

Časť V.
Súvislosť medzi problematikou vyraďovania jez a transakčnou dokumentáciou
Strategickí investori vyjadrili svoje obavy ohľadne súčasného fondu [na vyraďovanie] a ohľadne ďalšieho postupu privatizácie. Dá sa očakávať, že budú požadovať istú formu záväzných práv alebo odškodnenia, ktoré by mali byť zapracované do transakčnej dokumentácie – najmä do zmluvy o kúpe akcií. Do transakčnej dokumentácie je možné zahrnúť niekoľko foriem „záväzných práv a/alebo odškodnenia“.

Záväzné práva a/alebo odškodnenie č. 1 – dotýkajúce sa nadobudnutia účinnosti právnej normy o  Novom Fonde tak,  ako je to definované vyššie
Investori by dostali popis navrhovaných pravidiel fungovania Nového Fondu. Nadobudnutie účinnosti navrhovaných pravidiel do legislatívy teda do času prijatia zákona bude odkladacou podmienkou pre uzavretie privatizačnej transakcie. 
Ak by pravidlá týkajúce sa Nového Fondu nenadobudli účinnosť k poslednému možnému dátumu definovanému v kúpnej zmluve do kupnej zmluvy („Long stop date“ definovaný v transakčnej dokumentácii) alebo by nadobudli účinnosť v podstatne odlišnej forme, kupujúci by nemal povinnosť ukončiť transakciu alebo by mal nárok zrevidovať cenu, alebo by mal nárok na  odškodnenie.

Záväzné práva a/alebo odškodnenie č. 2 dotýkajúca sa refundácie príspevkov do Nového Fondu 
Investori by dostali popis navrhovaných pravidiel pre refundáciu príspevkov do Nového Fondu (opísané v 3. časti). Nadobudnutie účinnosti navrhovaných pravidiel do legislatívy bude odkladacou podmienkou pre uzavretie privatizačnej transakcie. Ak by nové pravidlá nenadobudli účinnosť k poslednému možnému dátumu („Long stop date“) alebo by nadobudli účinnosť v podstatne odlišnej forme, kupujúci by nemal povinnosť ukončiť transakciu alebo by mal nárok zrevidovať cenu, alebo byť odškodnený.

Odškodnenie č. 3  dotýkajúce sa primeranosti  výšky  Nového Fondu
Odškodnenie SE v prípade nedostatočnej výšky zdrojov  potrebných na pokrytie nákladov vyraďovania JZ. Toto by bolo v prípade, ak vzniknuté náklady na vyraďovanie by neboli pokryté zvýšením odvodov do fondu, pričom zodpovednosť za tento stav by neniesli SE. Zároveň by SE počas celého obdobia plnili povinnosti  pokiaľ ide o platby do fondu. Takéto riešenie pravdepodobne spôsobí problém štátnej pomoci a akákoľvek forma záruky by musela byť obmedzená aby sa šanca schválenia takejto štátnej pomoci zvýšila.   

Časť VI.
Návrh ďalšieho postupu
	Aby sa mohol zabezpečiť  ďalší postup na prácach na novom zákone o fonde na likvidáciu JZ a zároveň finalizovať aj transakčnú dokumentáciu je potrebné prijať tieto kľúčové rozhodnutia:

A. Rozhodnutie týkajúce sa formy a spôsobu spravovania Nového Fondu

Odporúča sa, aby sa prijal návrh, aby Nový Fond bol spravovaný verejnoprávnou inštitúciou a ďalej aby v právnej norme týkajúcej sa Nového Fondu bolo zakotvené minimálne nasledovné:

a)	požiadavka vypracovať pravidelne za  pomoci nezávislého experta odhad prostriedkov, ktoré budú každoročne potrebné (príspevky do Nového Fondu), aby pokryli náklady na vyraďovanie vrátane  nákladov na prevádzku samotného  Nového Fondu. Navrhuje sa, aby obdobie, na ktoré budú stanovované príspevky bolo 5 rokov a to počínajúc rokom 2010. Je navrhované, aby ročný príspevok do Nového Fondu do roku 2009 bol stanovaný vo výške 2,6 mld Sk ,
b)	požiadavka, aby povinné príspevky boli stanovené na takej úrovni, ktorá bude dostatočná na zabezpečenie potrebných zdrojov vo fonde,
c)	požiadavka revidovať pravidelne pravidlá a vykonávať také zmeny (alebo odporúčať zmeny), ktoré budú potrebné na zabezpečenie cieľa – mať dostatok disponibilných zdrojov,
d)	zabezpečiť, aby bola určená  presná štruktúra potrieb v členení na  vyraďovanie konkrétneho zariadenia alebo na konkrétnu úlohu spojenú s nakladaním s rádioaktívnym odpadom alebo vyhoreným palivom (analytická evidencia konkrétných potrieb),
e)	existencia  ustanovenia umožňujúceho investovať prostriedky jednoznačne stanoveným spôsobom,
f)	požiadavka, aby príspevky (odvody) a požiadavky na uvoľnenie prostriedkov potrebných na krytie potrieb boli vykonávané podľa jednoznačných pravidiel vymedzených priamo v zákone,
g)	právny nárok na prostriedky pre prevádzkovateľov existujúcich elektrární za predpokladu, že uvoľňovanie prostriedkov sa vykonáva podľa jednoznačných pravidiel stanovených v zákone,
h)	požiadavka, aby príjemcovia prostriedkov podávali správy o využití týchto prostriedkov a mali zodpovednosť za to, ak sa dokáže, že prostriedky boli využité v rozpore zo zákonom ( na iné účely),
i)	požiadavka  na predkladanie správ a auditovaných finančných ukazovateľov o činnosti Fondu  a o použití zdrojov,

j)	v prípade sporu o zamietnutí žiadosti o poskytnutie prostriedkov, zabezpečenie vyriešenia sporu právnou formou (pravdepodobne arbitráž).
k)	povinnosti  príspevkov do Nového Fondu len od prevádzkovateľov JZ,

Ďalej sa odporúča, aby právna norma upravujúca Nový Fond brala do úvahy ustanovenia Zákona o mierovom využívaní jadrovej energie (atómový zákon).

B)	Rozhodnutia týkajúce sa spôsobu refundácie príspevkov do Nového Fondu

Navrhuje sa, aby príspevok do Nového Fondu bol daňovo uznateľným výdajom a aby prevádzkovateľ JZ bol kompenzovaný za povinné príspevky do Nového Fondu a to prostredníctvom „systémového poplatku“ v koncovej cene elektrickej energie. Tento systémový poplatok by zahrnula SEPS do koncovej ceny slektrickej energie vo výške povinného príspevku SE do Nového Fondu. SEPS by musela mať oddelenú evidenciu o týchto sumách,  ktoré by boli následne prevedené na SE. 
Fungovanie tohto mechanizmu si bude vyžadovať aplikáciu nasledovných pravidiel, pričom sa navrhuje ich schválenie:
3)	SEPS by mala vystupovať len ako „agent“ pre SE a nikdy by nemala mať nárok na túto časť platby za náklady systému.
4)	ÚRSO by muselo mať povinnosť schvaľovať tento konkrétny druh poplatku (taktiež mať kľúčovú úlohu pri rozhodovaní o samotnej výške poplatku), t.z. že URSO by zabezpečovalo reguláciu jej výšky.

Ďalej sa odporúča, aby spôsob a  mechanizmus refundácie neplatil pre nové jadrové elektrárne.

C. Rozhodnutie o Transakcii (o predaji SE)
Navrhuje sa, aby sa poskytli tieto záväzné práva a/alebo odškodnenia pre potenciálnych investorov v súvislosti  s riešením problematiky vyraďovanie JZ:
a)	Prijatie zákona o Novom Fonde, ako odkladacia podmienka na ukončenie privatizácie; na princípoch uvedených vyššie alebo na princípoch, ktoré nie sú nepriaznivejšie ako sú princípy, ktoré boli popísané  investorom v čase predkladania záväzných ponúk,
b)	refundácia príspevkov do Nového Fondu; ako odkladacia podmienka pre ukončenie privatizácie s tým, že sa zabezpečí implementácia pravidiel pre kompenzáciu príspevkov do Nového Fondu vo forme, ktorá nie je podstatne menej priaznivá ako pravidlá, ktoré boli popísané investorom pre účely vypracovania záväznej ponuky,
Adekvátnosť zdrojov v Novom Fonde; odškodnenie štátom v prípade, kedy podľa popísaných podmienok v tomto materiáli prostriedky v Novom Fonde nebudú dostatočné na pokrytie nákladov vyraďovania pričom výška takéhoto odškodnenia by bola limitovaná. 
Poskytnutie takéhoto odškodnenia sa navrhuje len v prípade, ak by jeho neposkytnutie znamenalo odstúpenie preferovaného investora od podpísania zmluvy o kúpe akcií SE.