Informácia o priebehu a výsledkoch hlavnej  časti 62. zasadnutia
Valného zhromaždenia Organizácie Spojených národov

Plénum Valného zhromaždenia OSN

Hlavná časť 62. zasadnutia Valného zhromaždenia Organizácie Spojených národov (VZ OSN) sa konala v New Yorku v dňoch 18. septembra - 21. decembra 2007. Delegáciu SR na  všeobecnej rozprave 62. zasadnutia VZ OSN viedol prezident SR I. Gašparovič. Priama účasť prezidenta na všeobecnej rozprave pozitívne prispela k prezentácii zahranično-politických priorít vlády SR na pôde Organizácie Spojených národov.

Delegácia SR postupovala v súlade so smernicou, ktorú schválila vláda SR uznesením č.  667/2006 dňa 8. augusta 2007.

SR ako riadny člen EÚ aktívne participovala na príprave spoločných pozícií EÚ na všetkých úrovniach. Pôsobenie SR v jednotlivých výboroch bolo taktiež úzko koordinované s ostatnými členskými krajinami EÚ.

Za predsedu 62. zasadnutia VZ OSN bol zvolený macedónsky diplomat S. Kerim.
Vo svojom úvodnom prejave vytýčil päť kľúčových priorít zasadnutia: klimatické zmeny, financovanie rozvoja a dosiahnutie Miléniových rozvojových cieľov, boj proti terorizmu a posilnenie organizácie prostredníctvom komplexnej reformy OSN.

Všeobecná rozprava a účasť slovenských najvyšších predstaviteľov

V dňoch 22. - 27. septembra 2007 sa prezident SR I. Gašparovič zúčastnil na Všeobecnej rozprave 62. zasadnutia VZ OSN v New Yorku. Prezidenta 
na pracovnej ceste sprevádzal minister zahraničných vecí J. Kubiš.

Dňa 25. septembra 2007 sa prezident SR zúčastnil otvorenia všeobecnej rozpravy 62. zasadnutia VZ OSN, ktorú za účasti viac ako 113 hláv štátov a vlád otvoril generálny tajomník OSN (GT OSN) Pan Ki-mun prvý krát od zvolenia na svoj post.
Prezident SR sa vo svojom prejave  zameral na najaktuálnejšie otázky, ktorým svetové spoločenstvo v súčasnosti čelí. Pripomenul kandidatúru SR do Hospodárskej a sociálnej rady OSN (ECOSOC) a do Rady pre ľudské práva (HRC). Prezident SR I. Gašparovič absolvoval pracovné stretnutie s GT OSN Pan Ki-munom, predsedom Valného zhromaždenia OSN a ďalšími partnermi. Počas svojej pracovnej cesty do OSN v New Yorku podpísal dva významné medzinárodné dokumenty - Medzinárodný dohovor o ochrane všetkých osôb pred nedobrovoľným zmiznutím a Dohovor OSN o právach osôb so zdravotným postihnutím.

Nosnou témou spomedzi 5 priorít bolo počas Všeobecnej rozpravy i celého hlavného zasadnutia VZ OSN dôrazné upozornenie na problematiku klimatických zmien. Z iniciatívy GT OSN sa v predvečer zahájenia Všeobecnej rozpravy (24. septembra 2007) uskutočnila schôdzka na najvyššej úrovni k otázke klimatických zmien, na ktorej vystúpil prezident SR. Zdôraznil pripravenosť Slovenska zapojiť sa do boja proti globálnemu otepľovaniu v rámci OSN a jednoznačne sa prihlásil k záväzkom EÚ znížiť do roku 2020 priemerné emisie o 20 % v porovnaní s rokom 1990. Otázka klimatických zmien príkladne demonštruje nielen globálny charakter súčasných problémov, ale aj ich vzájomnú previazanosť a prierezovosť, keďže nejde len o tému environmentálnu, ale aj rozvojovú. Diskusie o klimatických zmenách vytvorili dobrý základ pre konferenciu na Bali, ktorá sa konala v decembri 2007. Bude však potrebné preniesť výsledky tohto stretnutia do praxe. Z tohto dôvodu plánuje predseda VZ OSN zvolať vo februári 2008 panelovú diskusiu na túto tému.

Téma financovania rozvoja a implementácia Miléniových rozvojových cieľov bola zvolená ako príprava dialógu na vysokej úrovni, no najmä na rozhovory v Dohe v roku 2008. V dňoch 23. - 24. októbra 2007 sa uskutočnil dialóg na vysokej úrovni, na ktorom SR zastupovala štátna tajomníčka MZV SR O. Algayerová. Závery z tohto podujatia budú základom prípravného procesu na konferenciu v Dohe. Štátna tajomníčka O. Algayerová tlmočila pozície SR, ktorá ako narastajúci donor aktívne prispieva k implementácii Miléniových rozvojových cieľov konkrétnymi projektmi. SR sa zaviazala vyvinúť úsilie k ďalšiemu zvýšeniu oficiálnej rozvojovej pomoci (ODA) do roku 2010 na 0,17 % a do roku 2015 na 0,33 % objemu prostriedkov vyčlenených na ODA počítané z hrubého domáceho produktu (HDP).

K téme boja proti terorizmu sa 4. decembra 2007 uskutočnilo neformálne stretnutie s cieľom prediskutovať prebiehajúce a plánované aktivity v rámci systému OSN pri plnení Globálnej stratégie boja proti terorizmu. Slovensko je kosponzorom švajčiarskej iniciatívy na pôde OSN „Medzinárodný proces globálnej protiteroristickej spolupráce“ (International Process on Global Counter-Terrorism Cooperation). V marci t.r. sa uskutoční v Bratislave seminár v rámci tejto iniciatívy. Bude zameraný na otázku spolupráce OSN a štátov s univerzálnymi, regionálnymi a subregionálnymi organizáciami a civilným sektorom pri implementácii stratégie.

Jednou z priorít OSN je už dlhodobo komplexná reforma Organizácie. V tejto oblasti však 62. zasadnutie VZ OSN nezaznamenalo želateľné úspechy, hoci položilo dobrý základ pre ďalšie rokovania. Slovenská republika počas rokovaní podporovala komplexnú reformu OSN na zefektívnenie jej činnosti, aby mohla čeliť narastajúcim globálnym výzvam 21. storočia. V tomto smere sa SR obzvlášť zasadzovala za podporu návrhov zameraných na reštrukturalizáciu Sekretariátu OSN s dôrazom na posilnenie jeho politicko-bezpečnostnej dimenzie. Ide o posilnenie Sekretariátu OSN v oblasti preventívnej diplomacie, pri oživovaní agendy odzbrojenia a zefektívňovaní mierových operácií OSN.
Ku kľúčovej otázke reformy BR OSN stály predstaviteľ SR pri OSN veľvyslanec 
P. Burian prezentoval v pléne Valného zhromaždenia prácu pracovnej skupiny Bezpečnostnej rady pre dokumentáciu a procedurálne otázky, ktorej bol predsedom. Viaceré štáty vysoko ocenili prácu pracovnej skupiny, ktorej predsedal a ktorej efektívna práca sa stala vzorom pre ostatné skupiny riešiace otázky reformy OSN.

V dňoch 11. - 12. decembra 2007 sa konalo plenárne zasadnutie VZ OSN na vysokej úrovni venované výsledkom mimoriadnych zasadaní k deťom. SR na ňom zastupovala ministerka práce, sociálnych vecí a rodiny V. Tomanová. Cieľom zasadnutia bolo zhodnotiť pokrok pri implementácii Deklarácie a Akčného plánu „A world fit for children“. Ministerka V. Tomanová informovala o plnení Národného akčného plánu pre deti, ktorý vychádza zo záverečného dokumentu osobitného VZ OSN o deťoch - "Svet prispôsobený pre deti" pri zohľadnení národných špecifík. Predstavuje dobrý príklad plnenia záverečného dokumentu na národnej úrovni aj pre iné krajiny.

Valné zhromaždenie zvolilo dňa 16. októbra 2007 Chorvátsko, Kostariku, Líbyu, Burkina Faso a Vietnam za nových členov Bezpečnostnej rady OSN v kategórii nestáleho členstva. Dňa 8. novembra 2007 sa uskutočnili vo VZ OSN voľby do Hospodárskej a sociálnej rady (ECOSOC - Economic and Social Council) na obdobie rokov 2009-2010. Bolo zvolených 18 krajín, pričom všetci noví kandidáti - Brazília, Kamerun, Čína, Kongo, Island, Malajzia, Moldavsko, Mozambik, Nový Zéland, Niger, Pakistan, Poľsko, Kórejská republika, Rusko, Svätá Lucia, Švédsko, Spojené kráľovstvo a Uruguaj - mali podporu svojich regionálnych skupín a boli zvolení v prvom kole.

Všetky prioritné témy boli podľa vecnej príslušnosti prerokované na expertnej úrovni v šiestich hlavných výboroch Valného zhromaždenia OSN.

Odzbrojovací a bezpečnostný výbor (1. výbor)

Zasadnutie Odzbrojovacieho a bezpečnostného výboru VZ OSN ako najvýznamnejšieho globálneho deliberatívneho fóra v oblasti kontroly zbrojenia a odzbrojenia prebehlo od 8. októbra do 2. novembra 2007. Počas štyroch týždňov zasadnutí bolo prediskutovaných a schválených 52 textov rezolúcií.
Samotný priebeh a výsledky zasadnutia 1. výboru sú hodnotené veľmi pozitívne napriek faktu, že vo viacerých otázkach, najmä v oblasti jadrových zbraní, pretrvávajú veľké názorové rozdiely. Tieto sú zrejmé z výsledkov hlasovania k rezolúciám týkajúcim sa nešírenia jadrových zbraní na Blízkom Východe, zmluvy o vytvorení pásma bez jadrových zbraní v juhovýchodnej Ázii alebo zmluvy o zákaze jadrových skúšok. Ešte väčšie názorové rozdiely sa prejavili aj pri schvaľovaní novej rezolúcie o znížení pripravenosti spustenia systémov jadrových zbraní, v rámci ktorej sa jednoznačne prejavuje odlišné hodnotenie globálnej bezpečnostnej situácie z pohľadu západných krajín s právom veta v BR OSN (P-3) od ostatných krajín, ktoré rezolúciu podporili resp. sa pri hlasovaní zdržali, medzi ktorými sú ostatní členovia EÚ vrátane SR.
Delegácia SR sa v súlade so smernicou pre postup SR na 62. VZ OSN aktívne zúčastňovala na užšom konzultačnom procese v rámci EÚ. Hlavným cieľom bolo dosiahnutie spoločného postoja EÚ k predloženým rezolúciám a nadväznej prezentácie jednotného pohľadu EÚ na otázky odzbrojenia a kontroly zbrojenia na globálnej úrovni. Delegácia SR sa v maximálnej možnej miere usilovala reagovať a prispôsobiť svoje pozície k jednotlivým rezolúciám s ohľadom na postoj ostatných členov EÚ. Hoci v prípade návrhu rezolúcie k záväzkom vyplývajúcim z výsledkov hodnotiacich konferencií NPT 2000 a  2005 predloženej Iránom bola EÚ jednotná pri jej odmietnutí, rozdiely pri hlasovaní v rámci EÚ sa prejavili najmä v oblasti jadrových zbraní, ale tiež aj v oblasti ostatných opatrení na odzbrojenie a k posilneniu medzinárodnej bezpečnosti, konkrétne v prípade novo navrhnutej rezolúcie o efektoch použitia ochudobneného uránu v munícii.
Pri záverečných hlasovaniach o predložených 52 návrhoch rezolúcií v rámci 1. výboru SR kosponzorovala 10 návrhov rezolúcií, podporila 30 návrhov, zdržala sa v 7 prípadoch a hlasovala proti v 5 prípadoch.
V roku 2008 bude z pohľadu SR dôležité sledovať popri vývoji situácie a tvorenia skupiny vládnych expertov pre zmluvu o obchodovaní so zbraňami (ATT) tiež problematiku predĺženia mandátu výboru 1540 aj z dôvodu návrhu prezentovaného na pôde 1. výboru VZ OSN týkajúceho sa úpravy rezolúcie o opatreniach na prevenciu prístupu teroristov k ZHN (India). Táto rezolúcia totiž požaduje od členských štátov predloženie správy o prijatých opatreniach na dobrovoľnom základe, čo je z nášho pohľadu a podľa našich skúseností v protiklade s povinnosťou predložiť správu o prijatých opatreniach v oblasti nešírenia ZHN na základe rezolúcie 1540. Po tohtoročnej dohode na pôde EÚ, že SR nestiahne vyslovené kosponzorstvo, bude na budúcoročnom zasadnutí 1. výboru potrebné začať rokovania s predkladateľom rezolúcie i na pôde EÚ v dostatočnom časovom predstihu.

Hospodársky a finančný výbor (2. výbor)

Hospodársky a finančný výbor VZ OSN ukončil svoju prácu dva týždne po stanovenom termíne z dôvodu predĺženia rokovaní o niektorých rezolúciách. Práca v rámci EÚ bola v niektorých prípadoch mierne pozmenená a portugalské predsedníctvo sa viac orientovalo na písomné konzultácie, namiesto expertných koordinácií. Hoci je 2. výbor konsenzuálnym fórom, 5 rezolúcií bolo prijatých hlasovaním: Zvrchovanosť palestínskeho ľudu nad ich prírodnými zdrojmi (EÚ sa zdržala), Obchod (EÚ hlasovala proti), Ropná škvrna pri libanonskom pobreží (EÚ hlasovala za), Poľnohospodárske technológie pre rozvoj (EÚ hlasovala za), Jednostranné donucovacie opatrenia (EÚ sa zdržala). V prípade dvoch rezolúcií sa hlasovalo o odsekoch obsahujúcich finančné opatrenia: Globálna klíma (OP11) a Dezertifikácia (OP17) kde EÚ hlasovala za ich prijatie.
Zlepšila sa koordinácia medzi EÚ a JUSCANZ (Japonsko, Spojené štáty, Kanada, Austrália, Nový Zéland), čo napomohlo zmierniť mnohé vyhranené názory rozvojových štátov skupiny G77 na obsah ich rezolúcií. Pre 63. zasadnutie VZ OSN bude potrebné ukončiť prácu výboru v makroekonomických otázkach do 30. novembra 2008 z dôvodu následného konania hodnotiacej konferencie Financovania pre rozvoj v Dohe a v oblasti životného prostredia zabezpečiť dostatočnú koordináciu vzhľadom na početnosť pripravovaných aktivít a podujatí.
Práca 2. výboru počas 62. VZ OSN bola oproti minulému roku menej konfrontačná aj preto, že v rámci svojho programu mal posledný vážnejší pozostatok z celosystémovej koherencie - trojročné komplexné politické vyhodnotenie operatívnych aktivít OSN. Portugalské predsedníctvo sa viac orientovalo na písomnú komunikáciu s členskými štátmi EÚ a prizvalo na zdieľanie práce na jednotlivých rezolúciách viac ďalších delegácii. V nadchádzajúcom období bude práca výboru zameraná na aktivity spojené s financovaním pre rozvoj a podujatia o klimatických zmenách.

Sociálny, humanitárny a kultúrny výbor (3. výbor)

Sociálny, humanitárny a kultúrny výbor prijal 63 návrhov rezolúcií, pričom 21 návrhov rezolúcií bolo prijatých hlasovaním. Novými iniciatívami boli rezolúcie Moratórium na trest smrti (predkladateľ EÚ-27), Podpora boja proti obstetrickej fistule (predkladateľ Senegal), Svetový deň autizmu (predkladateľ Katar), Eliminácia znásilnení a iných foriem sexuálneho násilia ako prostriedku na dosiahnutie politických a vojenských cieľov (predkladateľ Spojené štáty) a Situácia utečencov a vnútorných presídlencov v Abcházsku (predkladateľ Gruzínsko). Gruzínsky návrh rezolúcie o situácii utečencov a vnútorných presídlencov v Abcházsku bol stiahnutý. Všetky nové iniciatívy, s výnimkou Moratória na trest smrti, boli prijaté bez hlasovania. V tejto súvislosti je potrebné obzvlášť vyzdvihnúť prijatie rezolúcie k trestu smrti ako dôkaz úspešného lobbingu hlavne u latinsko-americkej a africkej skupiny, z ktorých väčšina členov sa pripojila k EÚ pri hlasovaní za prijatie rezolúcie.
SR na pôde výboru úzko koordinovala svoju činnosť s členskými krajinami EÚ, pričom bola spolupredkladateľom (resp. kosponzorom) 30 návrhov rezolúcií. Novinkou v pôsobení SR na pôde 3. výboru bola účasť delegátky Rady mládeže Slovenska (RMS) v delegácii SR na zasadnutí 3. výboru. Jej vystúpenie k bodu 62 (Sociálny rozvoj) sa stretlo s pozitívnym ohlasom zo strany viacerých delegácií (aj ČK EÚ) ako aj samotného predsedu výboru.
ČK EÚ sa podarilo dosiahnuť spoločnú pozíciu ohľadne všetkých hlasovaní. Drobné rozdiely v pozíciách ČK sa prejavili len v otázke kosponzoringu. Možno konštatovať, že EÚ-27 postupovala vo všetkých prípadoch, s výnimkou rezolúcie o globálnom úsilí na potlačenie rasovej diskriminácie a následných aktivitách k durbanskej deklarácii, de facto v súlade s minuloročným „hlasovacím systémom“. V prípade rezolúcie o globálnom úsilí o potlačenie rasovej diskriminácie a následných aktivitách k durbanskej deklarácii bola EÚ-27 (ako aj ďalšie krajiny) prinútená zmeniť hlasovanie a hlasovať proti prijatiu uvedeného návrhu. Dôvodom pre zmenu pozície bolo predovšetkým zaradenie zmienok o rezolúciách Rady pre ľudské práva (HRC), proti ktorým EÚ hlasovala v Ženeve a osobitne vzhľadom na požiadavku na financovanie prípravných regionálnych a národných stretnutí k hodnotiacej konferencii k durbanskej deklarácii z riadneho rozpočtu OSN.
V súvislosti s predloženými rezolúciami o situácii v oblasti ľudských práv v konkrétnych krajinách (KĽDR, Mjanmarsko, Irán a Bielorusko) boli opätovne predložené návrhy, aby sa o nich nerokovalo (no-action motion), ktoré však neboli prijaté a všetky štyri predložené rezolúcie boli prijaté hlasovaním.
V rámci všeobecnej diskusie k jednotlivým bodom agendy sa opätovne prejavovali názorové rozdiely medzi vyspelými krajinami a skupinou krajín G77. Ešte výraznejšie ako po minulé roky sa taktiež prejavila snaha arabských krajín o presadzovanie zmienok o situácii na okupovaných palestínskych územiach do textov viacerých rezolúcií.
Okrem rezolúcií odporučených v správach 3. výboru bolo priamo v pléne 62. VZ OSN prijatých ďalších 6 rezolúcií so vzťahom k problematike ochrany ľudských práv, podpory demokracie a sociálnych záležitostí.
SR bola spolupredkladateľom rezolúcií Budovanie lepšieho sveta prostredníctvom športu a olympijského ideálu (bod 45b, návrh rezolúcie predložila Čína) a Podpora OSN novým a obnoveným demokraciám (bod 12, návrh rezolúcie predložil Katar).
Novými iniciatívami boli Svetový deň sociálnej spravodlivosti (bod 48, návrh rezolúcie predložilo Kirgizsko),  Medzinárodné desaťročie kultúry mieru a nenásilia pre deti sveta (bod 49, návrh rezolúcie predložil Bangladéš) a Stála pamiatka obetiam otroctva a transatlantického obchodovania s otrokmi (bod 119, návrh rezolúcie predložili krajiny CARICOM-u).
SR sa aktívne podieľala na príprave a presadzovaní iniciatív EÚ, pričom v rámci deľby práce zastupovala EÚ v komunikácii s vybranou skupinou tzv. "malých krajín" (osobitne v prípadoch „country specific“ rezolúcií a rezolúcie o moratóriu na trest smrti).

Osobitný politický a dekolonizačný výbor (4. výbor)

Osobitný politický a dekolonizačný výbor VZ OSN (4. výbor) celkovo prerokoval 14 bodov agendy 62. VZ OSN, prijal 24 návrhov rezolúcií a 2 rozhodnutia.
Už tradične bol dôraz práce výboru sústredený najmä na problematiku dekolonizácie, mierových operácií a otázku Blízkeho východu.
Tradičné dva body týkajúce sa problematiky Blízkeho východu Agentúra OSN pre pomoc palestínskym utečencom na BV (UNRWA) - bod 32 a Správa Osobitného výboru na vyšetrovanie izraelských praktík ovplyvňujúcich ľudské práva palestínskeho a ostatného arabského obyvateľstva na okupovaných územiach - bod 33 je možné považovať za politicky najzásadnejšie z agendy 4. výboru. SR spoločne s ČK EÚ už tradične kosponzorovala dve rezolúcie k UNRWA.
Náročnosť hľadania konsenzu v rámci EÚ ako i komplikovanosť vyjednávaní s palestínskou delegáciou o balíku palestínskych rezolúcií viedla k trojnásobnému odkladu prijímania rezolúcií vo 4. výbore, v dôsledku čoho výbor ukončil svoju činnosť skoro
s dvojtýždňovým sklzom oproti pôvodnému plánu.
Vzhľadom na vnútropalestínsky rozkol (Hamas vs. Fatah) bola palestínska delegácia tento rok v značne slabej a nevýhodnej pozícii a to i voči arabskej skupine. Táto využila danú situáciu a predložila vlastné pripomienky k článkom týkajúcim sa Gazy a to v miernejšej podobe a priamo EÚ, obíduc tak palestínsku delegáciu. EÚ po konzultáciách s palestínskou delegáciou sa rozhodla výnimočne zaoberať sa pripomienkami arabskej skupiny. Dala však jasne najavo, že rokovania bude viesť v súlade so zaužívanou praxou len s palestínskou delegáciou, ktorá má reprezentovať a tlmočiť aj názory arabskej skupiny. EÚ sa tak vo vlastnom záujme podarilo vyhnúť problémom prípadného dvojkoľajového vyjednávania.
Po hektických koordináciách v rámci EÚ vrátane zasadnutia na úrovni vedúcich misií a následných rokovaní s Palestínčanmi sa EÚ nakoniec podarilo dosiahnuť spoločnú pozíciu pri všetkých návrhoch rezolúcií týchto dvoch bodov. Dramatickým prekvapením bolo náhle odstúpenie Holandska od dohodnutého konsenzu na základe osobnej inštrukcie ich ministra zahraničných vecí. Patovú situáciu nakoniec PRES PT elegantne vyriešilo prípravou vystúpenia po hlasovaní (EOV), v ktorom okrem iného EÚ ostro odsúdila raketové útoky na Izrael, čo bolo pre Holandsko postačujúci kompromis pre podporu jednotnej kladnej pozície EÚ. Uvedený kompromis v podobe EOV umožnil Holandsku zachrániť si tvár a EÚ jej jednotnú pozíciu.
EÚ nakoniec hlasovala jednotne pri všetkých rezolúciách týchto dvoch bodov v zhode s tradičnými postojmi. Celkovo možno konštatovať, že EÚ sa v rokovaniach s palestínskou delegáciou podarilo dosiahnuť pozitívny výsledok aj vďaka ústretovému prístupu palestínskej delegácie a jej vskutku veľkorysých ústupkov, ktoré bola schopná ponúknuť EÚ v snahe vyhovieť jej požiadavkám výmenou za jej jednotnú pozíciu. EÚ tak v rokovaniach potvrdila svoje principiálne pozície a opäť sa dokázala jej rokovacia sila ako jednotného bloku.
Všeobecne možno konštatovať, že 4. výbor počas hlavnej časti 62. zasadnutia VZ OSN pracoval efektívne, podarilo sa mu splniť stanovené úlohy a prijať mnohé substantívne odporúčania a rezolúcie k bodom svojej agendy. SR ako členská krajina EÚ pôsobila na pôde výboru, ako aj pri hlasovaniach v úzkej koordinácii s ostatnými členmi EÚ a aktívne sa zúčastňovala koordinácie pozícií k jednotlivým bodom agendy.

Administratívny a rozpočtový výbor (5. výbor)

Na návrh GT OSN 5. výbor prerokováva a predkladá na schválenie VZ OSN riadny rozpočet OSN a rozpočty pre jednotlivé mierové misie s mandátom BR OSN. SR na pôde výboru koordinovala svoje pôsobenie s ostatnými členmi EÚ.

Riadny rozpočet OSN
Kľúčovým výstupom práce 5. výboru bolo prijatie riadneho rozpočtu Organizácie na roky 2008-2009 vo výške 4,17 mld. USD. Suma však nie je konečná, keďže v priebehu roku 2008 GT OSN avizoval predloženie nových návrhov s rozpočtovými implikáciami v súvislosti s potrebou prijať opatrenia na reformu manažmentu a Sekretariátu OSN. Na žiadosť Spojených štátov bol rozpočet prijatý hlasovaním (142 za 1 Spojené štáty proti), čím bola porušená 21 rokov zaužívaná prax prijímania rozpočtov konsenzom.
K hlasovaniu došlo takisto (opätovne na žiadosť Spojených štátov) i pri prijímaní rezolúcie ohľadom financovania hodnotiacej konferencie k rasizmu v Durbane, ktorá má byť financovaná z prostriedkov rozpočtu, s čím Spojené štáty nesúhlasia vzhľadom na kontroverzné vystúpenia namierené proti Izraelu počas konferencie v Durbane v r. 2001. EÚ hlasovala proti financovaniu konferencie z riadneho rozpočtu (6,75 mil. USD).

Počas diskusie k návrhu rozpočtu OSN sa SR riadila predovšetkým dvomi princípmi: potrebou zabezpečenia GT OSN adekvátnymi prostriedkami potrebnými pre implementáciu všetkých mandátov a dodržiavaním striktnej rozpočtovej a finančnej disciplíny s efektívnym využívaním zdrojov a tzv. „results-based approach“. Medzi priority patrila hlavne oblasť ľudských práv.

Okrem prijatia riadneho rozpočtu výbor schválil financovanie doposiaľ najväčšej hybridnej operácie OSN a Africkej únie v Darfúre (UNAMID) na obdobie 2007-2008 vo výške 1,28 mld. USD, financovanie misie OSN v Stredoafrickej republike a Čade (MINURCAT) vo výške 182,44 mil. USD, rozpočty medzinárodných trestných tribunálov v Rwande a bývalej Juhoslávii a rezolúciu ohľadom urýchlenej stratégie IV na rekonštrukciu sídla OSN v New Yorku (tzv. CMP - Capital Master Plan).

Rekonštrukcia sídla OSN
Schválenie urýchlenej stratégie IV na rekonštrukciu sídla OSN, ktorú navrhol GT OSN, resp. Sekretariát,  znamená, že projekt by mal byť ukončený už v roku 2013. Celková suma projektu predstavuje 1,9 mld. USD a schválením urýchlenej stratégie by nemalo dôjsť k žiadnym dodatočným finančným implikáciám. Príspevok SR do CMP v zmysle revidovanej príspevkovej škály na roky 2007-2009 schválenej koncom roku 2006 predstavuje celkovo 1.109.871,00 USD, pričom predmetnú čiastku už SR jednorázovo uhradila v roku 2006 (na základe relevantnej rezolúcie, ktorá umožňovala členským štátom OSN aj možnosť platby po splátkach v priebehu 5 rokov).

Povinné príspevky SR do rozpočtov OSN
Na základe príspevkovej škály na roky 2007-2009, ktorá bola prijatá koncom roku 2006 počas 61. zasadnutia VZ OSN, sa podiel SR na financovaní organizácie zvýšil, pričom jej príspevok do riadneho rozpočtu narástol z 0,051 % na 0,063 %. V roku 2007 predstavoval príspevok SR do riadneho rozpočtu OSN 1.281.968,0 USD, v roku 2008 je to zatiaľ o trochu menej (1.152.280,00 USD), avšak keďže ešte výška prijatého rozpočtu OSN na roky 2008-2009 nie je celkom konečná, treba počítať s dodatočnými nákladmi. Výška príspevku SR do Medzinárodného trestného tribunálu pre Rwandu, resp. Medzinárodného tribunálu pre bývalú Juhosláviu na rok 2008 bude celkovo 124.211,00 USD. Najvyššou položkou v rozpočtoch OSN sú príspevky na mierové operácie, ktorých celková výška v roku 2008 presiahne 5 miliárd USD. Podiel SR je 0,0189 %. Rozpočtový rok pre mierové operácie trvá od 1. júla do 30. júna (najbližšie sa bude rozpočtom mierových misií zaoberať 2. obnovené zasadnutie 62. VZ OSN v máji 2008), avšak vzhľadom na nepredvídateľnosť vzniku konfliktov vo svete sa nedá výška finančných požiadaviek na mierové operácie vopred presne určiť.
SR platí svoje príspevky do rozpočtov OSN načas, v plnom rozsahu a bez podmienok, v súlade s Chartou OSN.

Reforma Sekretariátu a manažmentu OSN
Počas jesenného zasadnutia 62.VZ OSN sa takisto opätovne diskutovalo aj o viacerých aspektoch reformy Sekretariátu OSN, pričom celkovo krajiny zdôrazňovali potrebu efektívneho využívania ľudských i finančných zdrojov, potrebu zvýšenej transparentnosti, zodpovednosti a kontroly, potrebu zabezpečenia potrebných zdrojov pre implementáciu prijatých rozhodnutí a jednotlivých aktivít OSN vrátane činnosti mierových operácií i tribunálov. Pokračovalo sa i v oblasti reformy manažmentu ľudských zdrojov (postupná harmonizácia kontraktov pracovníkov OSN, uplatňovanie konceptu mobility atď.) Krajiny sa dotkli aj otázky reformy obstarávania, ktorou sa však výbor bude bližšie zaoberať až počas 1. obnoveného zasadnutia VZ OSN v marci 2008.

GT OSN Pan Ki-mun osobne vo výbore okrem podčiarknutia celkovej potreby silnejšej a efektívnejšej OSN navrhol konkrétne i posilnenie Odboru pre politické záležitosti v rámci Sekretariátu, aby tak bolo možné prostredníctvom preventívnej diplomacie lepšie predchádzať konfliktom. Posilnenie Odboru pre politické záležitosti by malo stáť približne 18,0 mil. USD, avšak touto otázkou sa 5. výbor bude zaoberať až počas 1. obnoveného zasadnutia v marci 2008.

SR je zástancom modernizácie systému riadenia Sekretariátu OSN s cieľom prispôsobiť organizáciu aktuálnym potrebám, ktoré súčasné výzvy prinášajú. Počas vyše 60 rokov svojej existencie OSN výrazne zmenila svoje zameranie. V súčasnosti má OSN viac ako 150 úradov po celom svete a viac ako 100 000 kmeňových zamestnancov. Zo statickej organizácie, ktorej primárnou náplňou bolo organizovanie medzinárodných konferencií, sa OSN transformovala na akčnú organizáciu, ktorá aktívne pôsobí v krízových oblastiach po celom svete: či už ide o udržanie mieru prostredníctvom modrých prilieb alebo humanitárnu či rozvojovú pomoc.

Právny výbor (6. výbor)

Počas celkovo 28 schôdzí v rámci prerokovania 21 bodov bolo bez hlasovania prijatých 17 návrhov rezolúcií a 2 návrhy rozhodnutí. Najväčšia pozornosť bola tento rok venovaná už tradične problematike terorizmu a správe Komisie pre medzinárodné právo. Pozornosť vzbudili aj otázky Administrácie spravodlivosti v OSN a trestnej zodpovednosti zamestnancov OSN a expertov počas misií.
V rámci opatrení na odstránenie medzinárodného terorizmu sa štáty opätovne snažili dospieť ku kompromisu, ktorý by umožnil prijatie textu komplexného dohovoru o terorizme, ktorý by dal právnu definíciu terorizmu. Napriek určitému pokroku, zatiaľ nedošlo k dohode. Tradičná rezolúcia k opatreniam na odstránenie medzinárodného terorizmu je založená na minuloročnom texte. Rezolúcia tak znovu odsudzuje všetky formy terorizmu a jeho podpory. Vyzýva štáty na plnenie Globálnej stratégie boja proti terorizmu a relevantných rezolúcií BR, najmä 1373 (2001). Vyzýva štáty, aby ratifikovali všetky doteraz existujúce zmluvné dokumenty v oblasti boja proti terorizmu. Rezolúcia ukladá štátom dopracovať návrh všeobecného dohovoru o terorizme a tiež ďalej posudzovať otázku zvolania konferencie o terorizme na najvyššej úrovni pod patronátom OSN. Za daným účelom rezolúcia opätovne obnovuje mandát Ad hoc výboru pre terorizmus. Zasadnutie Ad hoc výboru sa uskutoční v dňoch 25. - 26. februára a 6. marca 2008 v sídle OSN v New Yorku.
6. výbor vzal na vedomie Správu Komisie OSN pre medzinárodné právo (KMP) z jej 59. zasadnutia a zároveň rozhodol o termínoch zasadnutia KMP v roku 2008 v Ženeve - prvá časť: 5. máj - 5. jún; druhá časť: 7. júl - 8. august.
Správu z 59. zasadnutia KMP predniesol po jednotlivých častiach predseda komisie
I. Brownlie (Spojené kráľovstvo). Najväčšia pozornosť bola venovaná výhradám k zmluvám a spoločným prírodným zdrojom. Ďalej sa preberali témy vyhostenia cudzincov, zodpovednosti medzinárodných organizácií, vplyv ozbrojených konfliktov na medzinárodné zmluvy, záväzok vydať alebo trestne stíhať (aut dedere aut judicare). Rezolúcia upriamuje pozornosť štátov najmä na témy: výhrady k zmluvám, spoločné prírodné zdroje, vyhostenie nelegálnych cudzincov, zodpovednosť medzinárodných organizácií a povinnosť vydať alebo trestne stíhať a vyzýva štáty dať svoje pripomienky obzvlášť k súčasnej praxi štátov v oblasti vplyvu ozbrojených konfliktov na medzinárodné zmluvy. Rezolúcia tiež pripomína budúcoročné 60. výročie založenia komisie a vyzýva štáty a právnych poradcov na účasť na akcii pri tejto príležitosti, ktorá sa bude konať 19. a 20. mája 2008 v Ženeve. Rezolúcia ďalej odporúča, aby správa o činnosti KMP počas 63. VZ OSN sa začala prerokúvať 27. októbra 2008.
Veľkú pozornosť 6. výbor venoval tiež otázkam Administrácie spravodlivosti v OSN a trestnej zodpovednosti zamestnancov OSN a expertov počas misií. V rámci bodu Administrácia spravodlivosti v OSN sa posudzujú otázky možnej reformy uplatňovania spravodlivosti v rámci OSN. V princípe ide o vnútorný poriadok systému OSN na riešenie sporov medzi OSN a jeho zamestnancami. 6. výbor posudzoval právne aspekty navrhovanej reformy. Posudzovanie daných otázok výbor rozdelil do troch skupín: 1. všeobecné otázky (navrhovaný rozsah systému, právna pomoc zamestnancom); 2. neformálny systém spravodlivosti (ombudsman, mediation), 3. formálny systém spravodlivosti (sudcovia, jurisdikcia, kancelária tribunálov, procesný poriadok). Vo výbore nedošlo ku zhode, ktorá by umožňovala prijatie ucelených záverov výboru. Výbor preto rozdelil problematiku na otázky, v ktorých došlo ku zhode, otázky, ktoré potrebujú ďalšie posúdenie a otázky, kde výbor potrebuje doplňujúce informácie od sekretariátu. Rozhodnutie VZ OSN k časti posudzovanej 6. výborom berie na vedomie závery 6. výboru, žiada GT OSN poskytnúť informácie požadované výborom a rozhodlo vytvoriť Ad hoc výbor, ktorý sa bude problematikou ďalej zaoberať. Zasadanie Ad hoc výboru sa uskutoční od 10. apríla do 18. apríla 2008, ako aj 21. a 24. apríla 2008 v New Yorku.
Trestná zodpovednosť zamestnancov OSN a expertov počas misií bola zaradená do programu 6. výboru na základe rezolúcie VZ OSN 61/29 z decembra 2006. Najrozsiahlejšia diskusia sa viedla k okruhu osôb, na ktoré sa problematika, resp. budúca úprava bude vzťahovať. Väčšina delegácií sa prikláňala k názoru, že úprava by mala pokrývať čo najširší okruh osôb pracujúcich pre OSN. Ani v jednom z prerokúvaných okruhov otázok však nedošlo ku konsenzu. Na základe odporúčania 6. výboru VZ OSN rozhodlo opätovne zvolať zasadanie Ad hoc výboru k uvedenej problematike v dňoch od 7. do 9. a 11. apríla 2008.
V rámci zasadnutia 6. výboru sa uskutočnilo taktiež dvojdňové zasadnutie právnych poradcov MZV. Okrem toho si 6. výbor vypočul aj tradičnú správu predsedníčky Medzinárodného súdneho dvora sudkyne R. Higgins (Spojené kráľovstvo).

Záver

Hlavnú časť 62. zasadnutia VZ OSN možno hodnotiť ako veľmi dynamickú. Diskusie položili vhodný základ pre ďalšie rokovania ku kľúčovým otázkam na pôde OSN v nadchádzajúcom období a to hlavne v oblasti klimatických zmien, boja s medzinárodným terorizmom, financovania rozvoja a reformy OSN.
SR prezentovala na pôde VZ OSN kontinuitu svojich základných zahranično-politických priorít a hodnotového rámca. Delegácia SR počas rokovaní naplnila ciele zakotvené v Smernici pre  postup delegácie Slovenskej republiky na 62. zasadnutí Valného zhromaždenia Organizácie Spojených národov. Po ukončení úspešného členstva v Bezpečnostnej rade OSN sa bude Slovenská republika naďalej podieľať na efektívnom multilateralizme. SR bude naďalej aktívne pôsobiť v smere širšieho a adekvátnejšieho riešenia problematiky reformy bezpečnostného sektoru v podmienkach OSN a zlepšenia koordinácie jednotlivých zložiek systému OSN ako aj koordinácie medzi OSN a inými medzinárodnými (prípadne mimovládnymi) organizáciami aktívnymi v tejto oblasti (NATO, EÚ, OBSE, OECD). Po predložení správy GT OSN o prístupoch OSN k reforme bezpečnostného sektora SR hodlá iniciovať diskusiu o tejto otázke i na pôde VZ OSN.
SR hodlá využiť dôveru získanú v BR OSN i v ďalšom pôsobení v rámci OSN. V najbližšom období SR kandiduje do Rady pre ľudské práva na roky 2008-2011 vo voľbách v máji 2008 a následne do Hospodárskej a sociálnej rady OSN na roky 2010-2012 vo voľbách v októbri 2009. Voľby do oboch orgánov sa uskutočnia na pôde VZ OSN v New Yorku.