P r í l o h a  1

ROZHODNUTIE SPRÁVNEJ	
RADY  EMCDDA	
O ÚLOHE A FINANCOVANÍ	
NÁRODNÝCH ÚSTREDNÝCH 	
INFORMAČNÝCH UZLOV 	

1	Ú V O D

1.1 	Toto rozhodnutie prijala Správna rada na základe štúdie vykonanej zvláštnou pracovnou skupinou Správnej rady. Štúdiu vypracovali títo členovia pracovnej skupiny: 
			pán Bindert 		- Nemecko
                              	pán Ebermann   	- Európska Komisia
                              	pán Jörgensen       	- Dánsko
                              	pán Keizer           	- Holandsko
pani Malliori       	- Grécko
 			pán. Reimen      	- Luxemburgsko
pán Sansoy           	- Francúzsko
pán Thake            	- Veľká Británia
pán Vázquez         	- Španielsko
v spolupráci s
pánom Estievenartom - riaditeľom EMCDDA

2	HLAVNÉ PRINCÍPY
Pracovná skupina prijala nasledujúce hlavné princípy:

2.1	Vzťah medzi EMCDDA a Národnými Ústrednými uzlami drogových informačných systémov (“National Focal Points”, ďalej v texte Národné ÚU DIS), by nemal byť založený na princípe riadenia zdola-nahor, ani zhora-nadol. Ani jeden z týchto princípov nebude dlhodobo fungovať. EMCDDA potrebuje mať silný vplyv na Národné UU DIS pri vývoji harmonizovaných indikátorov a porovnateľných dát (zhora-nadol). Národné UU DIS zase potrebujú byť nezávislé od EMCDDA pri vlastnej národnej práci v každom členskom štáte a pôsobiť ako rovnocenní partneri voči EMCDDA, ako aj navzájom v sieti REITOX (zdola-nahor). Napríklad pri zbieraní informácie by vzťah Národného UU DIS voči jeho partnerom na národnej úrovni mal byť podnecujúci a podporný, ale nemal by prejsť do úlohy kontrolóra, ktorý reprezentuje EMCDDA.

Preto najlepšie riešenie je vyrovnaný prístup. Tento princíp by sa mal aplikovať na všetky druhy vzťahov medzi EMCDDA a Národných UU DIS (úlohy, financovanie, komunikácia, atď.).
2.2	Národné ÚU DIS sa vždy majú požiadať o názor na praktické a finančné dôsledky možných zmien existujúcich hlavných úloh, a to v dostatočnom predstihu a predtým, ako sa nové úlohy pridajú do ich zmluvy s EMCDDA. 
2.3	Členské štáty sú zodpovedné za to, že ich Národné UU DIS majú potrebnú autoritu a sú primerane vybavené na zbieranie informácie z prvotných zdrojov dát, pri dodržaní štandardov kvality stanovených EMCDDA a presadzovaných s pomocou Národných UU DIS. EMCDDA má zabezpečiť, aby Národný UU DIS v každom členskom štáte získal rovnaký kredit na svoje hlavné produkty, obzvlášť na Výročnú správu.

3	ÚLOHY A VÝSTUPY
Prijal sa nasledovný rámec pre úlohy a výstupy na národnej a na európskej úrovni:
Národná úroveň/ Národné ÚU DIS	Európska úroveň/EMCDDA	
Úlohy	Výstupy	Úlohy	Výstupy	
1.	Zbieranie dát o 5 hlavných indikátoroch na národnej a sub-národnej úrovni (možných je viac ako 5 indikátorov v ďalších rokoch). *
(pozri Príloha)	1.  Elektronický prenos informácií a hlavných indikátorov do EMCDDA.

2.  Publikovanie Národnej správy (ktorá môže obsahovať aj  informácie, ktoré sa nehlásia do EMCDDA).	1. 	Zbieranie dát o 5 hlavných indikátoroch a práca s členskými štátmi a s prvotnými zdrojmi dát na zlepšení ich presnosti a  porovnateľnosti.
(pozri Príloha)
	1. Publikovanie Výročnej správy o drogách v EU, vrátane 5 hlavných indikátorov a nových smerov drogovej politiky.

2. Špecializované metodologické publikácie o 5 hlavných indikátoroch vrátane informácií Vedeckej rady.	
2. Zhromažďovanie informácií o nových smeroch drogovej politiky na národnej a sub-národnej úrovni 		2.  Zhromažďovanie informácií o nových smeroch drogovej politiky v EU a na národnej úrovni		
3. Zbieranie menej aj viac preukaznej informácie o nových syntetických drogách.	3. hlásenia a správy do EMCDDA (vrátane nulových odoziev).	3. 	Podiel na Spoločnej akcii proti novým syntetickým drogám.
     	3.  Správa Rady  a Komisie.	
4. Získavanie limitovaného počtu vyhodnotení o schémach  redukcie dopytu po drogách.	4. Elektronické prenášanie týchto vyhodnotení do EMCDDA.	4. Získavanie limitovaného počtu vyhodnotení o schémach  redukcie dopytu po drogách.	4. Špecializovaná knižnica  metodológií na vyhodnocovanie, vytvorená EMCDDA a vedeckým výborom.
5. Databáza EDDRA pre limitovaný počet vyhodnocovacích schém na redukciu dopytu.	
* vrátane aspektu rozvedeného podrobne v bode 5.8 ďalej v texte

4	FINANCOVANIE NÁRODNÝCH ÚU DIS

Požadované množstvo financií

4.1	Národné ÚU DIS nedostávajú dostatok financií na primerané vykonávanie svojich hlavných úloh. Na základe zmlúv EMCDDA s Národnými ÚU DIS v r. 1998, každý  z nich dostáva  50,000 ECU na túto prácu, zatiaľ čo skutočné náklady sú vyššie. 80% (40,000 ECU) z uvedeného platí EMCDDA a 20% (10,000 ECU) každý členský štát.  

4.2	Z predbežnej analýzy Národných ÚU DIS vyplýva, že podľa hrubého odhadu pracovného času potrebného na plnenie hlavných úloh by bolo treba 2.5 viac hodín na vykonanie hlavných úloh v r. 1998 a ďalej 1.5 viac pracovného času na sledovanie hlavných indikátorov plus prácu navyše na revízii výročnej správy v r. 1999, a teda spolu 4 pracovné miesta.  Toto sa uvádza iba na ilustráciu aké množstvo pracovného času by bolo potrebné. 

4.3	Podľa predbežného odhadu by celkovo 200,000 ECU bolo primeraným množstvom financií, ktoré sú v priemere potrebné na Národné ÚU DIS od r. 1999, vrátane prác na harmonizácii indikátorov a na revidovanie práce na výročnej správe.  Táto suma sa zakladá na vyššie-uvedenom odhade pracovného času a predpokladá spriemernené náklady na personál, vrátane manažmentu a ďalších nákladov naviac k 50,000 ECU. V skutočnosti však tieto náklady budú v rôznych členských štátoch rôzne.
4.5	Správna rada zvažovala možnosť, že kvôli rôznym faktorom budú jednotlivé členské štáty na plnenie hlavných úloh dostávať rôzne množstvá financií; napr. štáty s veľkým počtom obyvateľov a veľkou rozlohou, i kvôli iným faktorom, budú mať vyššie náklady než niektoré iné. Teoreticky by sa dal vypracovať vzorec na prideľovanie financií podľa potrieb a nákladov členských krajín. Avšak v praxi by to bolo komplikované. Preto EMCDDA preskúma možnosti takéhoto rozdeľovania v zmysle rovnakého partnerstva a zváži ich ako alternatívu na rok 2000. 

5	ŠTRUKTÚRA A ORGANIZÁCIA NÁRODNÝCH ÚU DIS

Vzťahy EMCDDA voči členským štátom/ Národným ÚU DIS
5.1	Národné ÚU DIS by mali nominovať členské štáty tak, aby participovali na sieti REITOX a pôsobili ako kontaktné body na pravidelnú výmenu informácií vyžadovaných článkom 2  “Council Regulation”, ktorým bolo zriadené EMCDDA. To znamená, že EMCDDA má privilegovaný vzťah voči členskému štátu na národnej úrovni a že Národný ÚU DIS bude konať ako zástupca členského štátu. V tomto zmysle potom EMCDDA bude mať priamy vzťah tak s predstaviteľmi Správnej rady, ako aj s vedúcimi Národných ÚU DIS.

5.2	Pretože Národné ÚU DIS budú poverené členským štátom aby konali v jeho zastúpení, informácie ktoré prídu z Národných ÚU DIS by sa mali považovať za oficiálne. Ak EMCDDA dostane aj národné informácie z iných zdrojov relevantných pre jeho prácu, bude možné ich ďalej šíriť iba s predchádzajúcim súhlasom členského štátu, ktorý je reprezentovaný Národným ÚU DIS .

Forma Národného ÚU DIS

5.3	Nemal by byť jeden fixný model pre Národný ÚU DIS, ale i tak sú nevyhnutne potrebné dve charakteristiky: dôveryhodnosť a uznanie národne poverenej inštitúcie, ktorá má tieto funkcie zabezpečovať. Každý členský štát môže určiť vládnu alebo mimovládnu ustanovizeň, alebo ich kombináciu ako svoj Národný ÚU DIS. Ak sa určí viac ako jeden Národný ÚU DIS, tak  členský štát by mal jasne definovať ich práva a zodpovednosti. Pretože Národný ÚU DIS by mal konať v mene členského štátu, plynie z toho, že členský štát má právo nahradiť jeden Národný ÚU DIS ako poverenú inštitúciu iným Národným ÚU DIS.

5.4	Rozoberala sa aj téma tých členských štátov, ktoré majú Národný ÚU DIS určený na drogovú politiku, ako aj operačný Národný ÚU DIS. Je určitá nevyjasnenosť medzi konceptom  ÚU DIS na drogovú politiku v porovnaní s operačným ÚU DIS, ako aj určité obavy o to, aby sa vzťahy  medzi členskými štátmi a EMCDDA nespolitizovali. Správna rada odporúča, že forma Národných ÚU DIS, vrátane možnosti mať viac ako jeden Národný ÚU DIS v niektorých členských štátoch, má zostať na národnom rozhodnutí. 

5.5 	Sieť Reitox
Sieť Reitox už pevne vymedzila vlastnú identitu ako významný príklad európskej spolupráce s oblasti drog. Informačná a ľudská sieť tvorená predstavovaná Národnými ÚU DIS a EMCDDA sa dá ďalej posilniť pomocou výraznejšej transparentnosti, koordinácie a spätnej väzby. Aj keď túto sieť na každodennom základe koordinuje oddelenie v rámci EMCDDA, uznáva sa, že Národné ÚU DIS majú právo na kolektívnej báze konať s určitou mierou autonómnosti. Toto je konkrétny výraz ducha rovnosti a otvorenej spolupráce, na ktorom sa sieť zakladá.

5.6 	Kontinuita a reprezentácia
Správna rada odporúča, aby vedúci Národných ÚU DIS určili svojich hovorcov pre kontakt s Centrom medzi jednotlivými stretnutiami. Tam, kde to je vhodné, by hovorca/hovorkyňa mala byť v kontakte s riaditeľom alebo predsedom Správnej rady, čo by tvorilo súčasť jeho/jej povinností. Koordinácia v rámci Reitox by mala formulovať agendu a zápisnica zo stretnuté vedúcich Národných ÚU DIS by sa mala prebrať s hovorcom ešte pred jej distribúciou.

Prepojenia medzi Národnými ÚU DIS, EMCDDA a riadiacimi orgánmi

5.7	Aby sa zaručilo, že rôzne skupiny vo vzťahu k EMCDDA budú pôsobiť integrovane:

a) 	Malo by EMCDDA informovať Národné ÚU DIS o všetkých rozhodnutiach Správnej rady a Vedeckého výboru, ktoré sa týkajú práce Národných ÚU DIS.
b) 	Vo všeobecnosti by  riaditeľ EMCDDA mal predsedať na stretnutiach vedúcich Národných ÚU DIS. Predseda alebo podpredseda Správnej rady i Vedeckého výboru sa môže na týchto stretnutiach zúčastňovať na požiadanie, alebo ak je to potrebné.
c) 	Na požiadanie, alebo ak je to potrebné, je možné pozvať aj hovorcu/hovorkyňu Národného ÚU DIS na stretnutia Správnej rady alebo Vedeckého výboru. 

Zodpovednosť členského štátu/ Národného ÚU DIS

5.8	Členský štát/ Národný ÚU DIS zodpovedá za vykonanie prijatých hlavných úloh:

	a)  Získavanie najlepších dostupných informácií z rozličných národných zdrojov;
	b) Udržiavanie a pravidelný prehľad národných informačných zdrojov;
c) 	Pridávanie hodnoty týmto informáciám ich analýzou, interpretáciou a syntézou ešte pred ich doručením do EMCDDA;
d) 	Rozvoj aktivít podporujúcich vytváranie siete, informačné služby na národnej úrovni a ďalšie súvisiace aktivity.
e) 	Snaha zlepšiť kvalitu informácií na národnej úrovni pomocou nástrojov a štandardov 
     vyvinutých a uplatňovaných  EMCDDA v spolupráci s inými národnými   
     organizáciami a Národnými ÚU DIS.
f) 	Snaha o uplatnenie štandardov vyvinutých EMCDDA na národnej úrovni EMCDDA 
     v spolupráci s inými  Národnými ÚU DIS a ďalšími partnermi.
	g) Šírenie informácií z EMCDDA na národnej a miestnej úrovni pomocou národnej siete.

Zodpovednosť vedeckého výboru

5.9	Vedecký výbor  by mal mať jasnú úlohu v procese kontroly kvality medzi Národnými ÚU DIS a EMCDDA. Mal by pomáhať Centru pri vypracovávaní plánu dosahovania kvality, ktorý pomôže členským štátom postupne zlepšiť kvalitu informácií poskytovaných EMCDDA a tiež má pomôcť EMCDDA v tom, aby Výročná správa bola metodologicky korektná a presná.

5.10 		Členský štát bude zodpovedať za  kvalitu a včasné poskytovanie výstupov Národným ÚU DIS. Vedecký výbor bude mať aj významnú úlohu vo vykonávaní prehľadu informácií poskytovaných do Lisabonu a v navrhovaní poradenstva predstaviteľovi Správnej rady a vedúcemu Národného ÚU DIS v tom, ako a čo má členský štát v danej oblasti zlepšiť.

Úlohy národných informačných uzlov na európskej úrovni

	1.	Hlavné úlohy v súčasnosti

Ústredné uzly národných informačných systémov o drogách tvoria podstatnú súčasť architektúry Európskeho monitorovacieho centra pre drogy (EMCDDA) v Lisabone. Úspešnosť EMCDDA v nasledujúcich rokoch bude závisieť od toho, či tieto Národné ÚU DIS budú produkovať kvalitné výstupy pre Centrum.

Súčasná (rok 1998) aktivita NIS, ktoré sa od svojich empirických začiatkov v rokoch 1994-95 značne rozvinuli, sa zameriava štyri základné úlohy:

•	  aktualizovanie výročnej Národnej správy, a to pri použití spoločného rámca vzťahov. Ten spočíva v sledovaní pravidiel určených a poskytnutých EMCDDA tak, aby sa poskytol ucelený obraz o národných štruktúrach a politike voči drogám, o zbere informácií, o epidemiologickej situácii (vrátane štandardných tabuliek), o aktivitách pri redukcii dopytu po drogách, ako aj o ďalších reakciách society na drogy. Tieto aktualizácie sa majú vykonať každý rok k dátumu, ktorý špecifikuje zmluva NIS s EMCDDA.
•	  Aktualizovanie Informačnej Mapy, s použitím štandardného dotazníka, čo predstavuje analytickú správu o národnom drogovom informačnom systéme a všetkých jeho zložkách v každom členskom štáte EU. Práca spočíva vo vyplnení a každoročnom aktualizovaní elektronickej verzie dotazníka o zdrojoch epidemiologických dát, o dostupnosti týchto dát, ich kvalite a informačných tokoch. Obsahuje aj sekciu popisujúcu dokumentačné centrá o drogách v členskej krajine.
•	 Vývoj informačného systému Výmena informácií o aktivitách v oblasti redukcie dopytu po drogách („Exchange on Drug Demand-Reduction Action: EDDRA). Riešenie tejto úlohy je ešte stále v štádiu prípravy. Úloha by mala obsahovať: identifikáciu, výber a zavádzanie programov na redukciu dopytu; ich aktualizáciu a kontrolu vlastného vstupu do databázy; spätnú väzbu pre národné siete, kde také programy prebiehajú.
•	Účasť na Spoločnej akcii proti novým syntetickým drogám (projekt je v súčasnosti v úvodnej fáze) – zber informácií, spolupráca a výmena skúseností medzi národnými jednotkami Europolu (za použitia spoločného dotazníka). V prvej fáze to obsahuje rýchlu odpoveď pre EMCDDA, a v druhej fáze spoluprácu s Centrom.
 Na týchto štyroch základných úlohách sa podieľa všetkých 15 Národných informačných systémov, pričom poverené inštitúcie (tj. rozhodnutím vlád určené Ústredné uzly DIS; pozn. prekl.) sú pri ich plnení financované od EMCDDA (80%) a od členských krajín EU (20%).

 2. 	Harmonizácia indikátorov

V budúcom období, na dôvažok k uvedeným štyrom úlohám, bude sa od Národných ÚU DIS žiadať, aby rozhodujúcim spôsobom prispeli k harmonizácii dát o drogách v Európskej únii. Táto harmonizácia je hlavná súčasť mandátu EMCDDA.

Vzhľadom na už vykonané prípravné práce zo strany Centra a niektorých Národných ÚU DIS, aj vzhľadom na pokrok k dnešnému dňu, sú prioritné indikátory  a dáta pre túto harmonizáciu nasledovné:

•	indikátor prvej a opakovanej liečby drogovo závislých;
•	indikátory mortality a príčin úmrtí užívateľov drog;
•	indikátor výskytu infekčných ochorení medzi drogovo závislými;
•	lepšia komparabilita populačných prieskumov užívania drog; a
•	lepšia komparabilita odhadov výskytu užívania drog.

Aj keď Národné ÚU DIS nie vždy vykonávajú všetky tieto práce, musia byť v postavení, aby mohli zabezpečovať  kvalitu, validitu a relevantnosť dát, ako aj používanie protokolov vytvorených v rámci EMCDDA pre tento cieľ.
Aby tieto indikátory boli celoeurópsky efektívne, musia byť dodržané nasledujúce podmienky:

•	prípravná vedecká a technická práca, ktorá je v pokročilom štádiu ako  výsledok prieskumov, seminárov, výskumných iniciatív a publikácií iniciovaných EMCDDA v rámci jeho 1995–97 trojročného pracovného programu;
•	silná politická vôľa zo strany členských štátov EU presadiť používanie týchto indikátorov;  Amsterdamský dohovor a/alebo štatút EMCDDA  môžu dovoliť vytvorenie legálneho základu pre vyjadrenie tohoto potrebného vyslovenia politickej vôle; a
•	kvalitatívne aj kvantitatívne zvýrazniť silu Národných informačných systémov o drogách, ako hlavnú podmienku plnenia  budúcich úloh.

Hlavné epidemiologické indikátory: Zhrnutie súčasnej situácie

Súhrny o každom z hlavných indikátorov sú uvedené nižšie:

Prevalencia
1. 	Prieskumy užívania drog, správania a postojov v celkovej populácii
2. 	Odhady prevalencie problémového užívania drog

Zdravotné dôsledky
3. 	Indikátor požiadavky na liečbu
4. 	Indikátory mortality a s drogami súvisiacich úmrtí
a. 	úmrtia súvisiace s drogami
b. 	mortalita a príčiny úmrtí užívateľov drog
5. 	Indikátor s drogami súvisiacich infekčných chorôb

Súhrny obsahujú:
•	zámer sledovania indikátora
•	súčasná situácia v 15. členských štátoch
•	práca už vykonaná EMCDDA a dosiahnuté výsledky
•	povaha štandardov, ktoré sa majú uplatňovať 
•	implikácie pre členské štáty a zvlášť pre Národné ÚU DIS

Poznámka
Pre všetky indikátory platia určité spoločné pravidlá s ohľadom na dôsledky pre členské štáty, a najmä na Národné ÚU DIS:
•	potreba poznatkov/odbornosti v Národnom ÚU DIS v špecializovaných oblastiach
•	potreba identifikovať a zhromaždiť k spolupráci hlavné zdroje (inštitúcie a expertov) pre každú oblasť (mať národnú referenčnú skupinu na každý indikátor?)
•	nedostatok inštitucionálnej spôsobilosti na strane Národného ÚU DIS vzhľadom na zdroje dát o hlavných indikátoroch (čo môže vážne obmedziť ich potenciál pre propagovanie alebo ovplyvňovanie uplatňovania štandardov)
•	rozmanitosť inštitúcií a sektorov čo do legálnej/administratívnej kompetentnosti pre súhlas na uplatňovanie štandardov (na miestnej/regionálnej, ako  aj na národnej úrovni)
•	zodpovednosť a možnosti ministerstiev alebo inštitúcií pri financovaní uplatňovania štandardov (tak isto na miestnej/regionálnej, ako  aj na národnej úrovni)
•	mechanizmus na formálne akceptovanie EU štandardov a dôsledky na rozdelenie nákladov medzi úrovňou EU a členských štátov
•	miera do akej možno štandardy "vyžadovať" – napr. či platia aj na mimovládne organizácie alebo na univerzity a pod.?

Je dôležité rozlíšiť medzi priamymi dôsledkami na zdroje pre Národné ÚU DIS (pracovný čas personálu, náklady na expertov, štúdie, mítingy, náklady na koordináciu) a dôsledkami pre iné  inštitúcie alebo ustanovizne, tak na národnej a miestnej alebo regionálnej úrovni, ktoré budú v praxi reálne uplatňovať dané štandardy. Taktiež je potrebné zohľadniť potreby výcviku a mechanizmov kontroly kvality, tak na úrovni Národných ÚU DIS, ako aj v zodpovedných inštitúciách.

1. Prieskumy užívania drog, správania a postojov v celkovej populácii

Zámer. Poskytnúť porovnateľné, spoľahlivé informácie o rozsahu a spôsoboch konzumácie  rôznych drog v celkovej populácii, charakteristiky a správanie sa užívateľov a postoje v rôznych skupinách populácie. Toto sú základné informácie na hodnotenie situácie, identifikáciu priorít a na podklady na plánovanie pre tvorcov drogovej politiky.

Súčasná situácia v členských štátoch. Národné populačné prieskumy užívania drog sa v ostatných rokoch vykonali v 9. členských štátoch. V niektorých sa prieskumy pravidelne opakujú. Porovnávacia analýza je ťažká nielen v dôsledku sociálnych a kultúrnych odlišností, ale aj preto, že rozdiely v kvalite, metódach, dotazníkoch a vo forme podávania správ o prieskumoch spôsobujú ešte väčšie problémy a porovnania môžu byť zavádzajúce. 

Práca zatiaľ vykonaná v EMCDDA a získané výsledky. Centrum pracuje so skupinou kľúčových expertov z členských štátov, ktorí majú skúsenosti v prieskumoch tohto typu a dokážu vyvíjať štandardy na zlepšenie porovnateľnosti na úrovni EU, pričom tiež berú do úvahy rôzne národné prístupy a nástroje i metódy, ktoré sa už použili. Bol zostavený predbežný zoznam dotazníkových položiek, formát poskytovania výsledkov, ako aj metodologický návod. V roku 1998 pracovná skupina odskúšala tento dotazník, rozšírila rozsah sledovaných tém, aako i prehľad metodologických pravidiel. Paralelne prebiehajúcim  projektom je vyhodnocovanie účinkov rozličných metód zbierania dát (priamy rozhovor, telefonický rozhovor, poštou zaslaný dotazník), ktoré sa používajú v rozličných členských štátoch. Štandardy pre školské prieskumy boli vyvinuté Švédskou Radou pre alkoholizmus a drogy (CAN) a Pompidou Group.

Povaha štandardov.	Štandardy pozostávajú zo základných modulov, ktoré možno začleniť do širších národných dotazníkov, sú doplnené návodmi na výber vzorky, zber dát, analýzu a podávanie výsledkov. Je potrebné ich ďalšie odskúšanie, napr. v rámci experimentálnych štúdií vplyvu rozdielov vo vytváraní vzoriek v jednotlivých členských štátoch.

Dôsledky pre členské štáty, a najmä pre Národné ÚU DIS. Ideálnym cieľom by bolo, keby sa používali tie isté nástroje a metódy vo všetkých členských štátoch. Tu sú tri možnosti.
1) 	Inštitúcie zodpovedné za národné prieskumy budú modifikovať svoje existujúce nástroje a krok za krokom konvergovať k štandardným základným modulom. To by si nevyžadovalo príliš veľké zdroje, pokiaľ sa prieskumy tak či tak konajú. Bude to síce nejaký čas trvať a môže sa vyskytnúť rezistencia voči zmene, ako aj pri hľadaní kompromisu v konzistentnosti sérií národných prieskumov v čase. Rozdiely v zbere spôsoboch a metódach zberu dát však zostanú aj naďalej.
2) 	Oveľa vyššie náklady si vyžiada to, ak by sa spôsob zberu dát v štátoch, kde sa dnes dát získavajú zasielaním dotazníkov poštou alebo telefonickými rozhovormi mal zmeniť na priame interview. A zase naopak, iné štáty by pri zmene od priameho rozhovoru k pošte alebo telefónu stratili cenné informácie. 
3) 	Koordinovaný európsky prieskum vo všetkých členských štátoch s použitím nástrojov a pravidiel vyvinutých Centrom a expertnou skupinou by vyriešil mnoho problémov. Avšak ani zložitosť a náklady na veľmi kvalitný prieskum by sa nemali podceniť. Inštitúcie, ktoré zodpovedajú za národné prieskumy by mohli spochybniť svoju účasť a úlohu v ňom.

Väčšina Národných ÚU DIS sa nepodieľa priamo na prieskumoch, lebo tieto obvykle vykonávajú buď univerzity alebo súkromné firmy.

2. Odhady prevalencie problémového užívania drog

Zámer. Poskytnúť porovnateľnejšie, vedecky podložené odhady rozsahu už o niečo ťažších spôsoboch a dôsledkoch užívania drog, ktoré sa nedajú spoľahlivo zisťovať prieskumami. Tento spôsob je užitočný pre vyhodnocovanie potrebnosti liečby a poskytuje realistický základ pre odhady sociálnych nákladov na problémy súvisiace s drogami, napr. na zločinnosť súvisiacu alebo spôsobovanú drogami.

Súčasná situácia v členských štátoch. Vo Výročnej správe Centra za rok 1997 boli odhady na národnej úrovni získané od 9 členských štátov. Metódy, definície a vedecká kvalita však silne kolísali. Odhady na lokálnej úrovni boli získané z 8 členských štátov (18 miest). Metódy  a definície sa líšili, no vedecká kvalita bola zväčša vysoká.

Práca zatiaľ vykonaná v EMCDDA a získané výsledky. V decembri 1997 sa ukončili dve pilotné štúdie. Prvá testovala vhodnosť použitia 4 rôznych metód na národnej úrovni v piatich krajinách používajúcich štandardné definície, čo viedlo v novým predbežným odhadom. Ďalší postup by sa mal sústrediť na  použitie najsľubnejších metód, plus novej metódy založenej na dynamickom modelovaní dát o AIDS a HIV vo všetkých členských štátoch. Druhá pilotná štúdia použila štandardnú metodológiu na lokálnej úrovni v mestách zo 6 štátov. Siedme mesto odskúšalo odlišnú, inovatívnu metódu. . Ďalší postup by sa mal sústrediť na rozšírenie metodológie, vývoj pravidiel postupu pre lokálne odhady prevalencie, ako aj na prehľad existujúcich lokálnych štúdií prevalencie.

Povaha štandardov.	Odhady prevalencie problémového užívania drog sa opierajú o také zdroje ako sú záznamy o liečbe alebo policajné registre, z čoho sa celkový počet vyratáva použitím rôznych techník od jednoduchých násobkov, daných expertným odhadom, až po zložité štatistické modelovanie typu záchyt-znovuzáchyt z troch vzoriek.
1) 	Národná úroveň: Návod na to, ako analyzovať existujúce dáta za použitia rovnakých metód, definícií a vekových pásiem pre potreby pilotnej štúdie. Tento návod sa budúce prispôsobovať na báze skúseností pri ich použití vo všetkých členských štátoch.
2) 	Miestna úroveň: Návod na to, ako vykonávať záchyt-znovuzáchyt z troch vzoriek za použitia definícií z pilotnej štúdie. Prvá verzia bude dostupná koncom leta 1998.

Dôsledky pre členské štáty, a najmä pre Národné ÚU DIS.
Ani na národnej, ani na miestnej úrovni nie je implementácia štandardných metód nákladná, ak pravda existujú rutinne dostupné dáta. Môže to viesť k odporúčaniam modifikovať rutinné dátové systémy, t.j. zaradiť "hlavné užívané drogy do dát o policajných zadržaniach alebo do  údajov o nemocničnej pohotovosti, prípadne o "uväznených minulý rok" do celkových dát o liečbe, aby sa facilitovali odhady problémového užívania drog.

Je tu však potreba budovania expertízy na národnej úrovni (t.j. malý počet expertov, možno skupinu v ktorej je konsenzus, vrátane expertov na miestnej úrovni) v každom členskom štáte, aby sa vyhodnotili výsledky na úrovni národnej štúdie a tým sa dosiahlo jej všeobecné akceptovanie. Aj v prípade, že Národný ÚU DIS nemá špecializovanú expertízu potrebnú v danej oblasti, môžu títo experti hrať významnú úlohu v zostavení takejto skupiny.

Kvalita odhadov prevalencie je dobrá len do tej miery, do akej sú dobré dáta, na ktorých sa zakladá. Je potrebné trvalé úsilie, aby sa zlepšovala kvalita dát v ostatných indikátoroch, ktoré sa používajú ako základ odhadov prevalencie (t.j. dopytu po liečbe).

3. Indikátor požiadavky na liečbu

Zámer. Poskytovanie porovnateľných, spoľahlivých a anonymných informácií o počte a charakteristikách osôb, ktoré sa dostávajú do liečby kvôli užívaniu drog v členských štátoch. Informácie o dimenziách a profile problémových užívateľov drog  a ich spôsoboch užívania drog (injekčne, súbežné užívanie viacerých drog možno použiť na identifikovanie spôsobov využívania služieb…) Vyhodnocovanie potrieb a zdrojov, plánovanie a hodnotenie služieb pre užívateľov drog. Je i nepriamym indikátorom trendov problémového užívania drog a dobrou bázou pre hlbšie hodnotenia prevalencie problematického užívania drog.

Súčasná situácia v členských štátoch. Všetky členské štáty zbierajú informácie o liečbe drogovo závislých, aj keď metódy tohto zberu dát sa líšia. Sedem v nich si utvorilo národné systémy, ktoré sú relatívne porovnateľné, 3 plánujú zaviesť podobné systémy, 4 majú čiastkové alebo regionálne systémy do istej miery podobné, 2 majú odlišné národné systémy.

Práca zatiaľ vykonaná v EMCDDA a získané výsledky. V priebehu rokov 1995 a 1997, sa v EMCDDA iniciovalo niekoľko projektov v rámci programu Reitox, aby sa zlepšila porovnateľnosť systémov hlásenia o liečbe a overila sa spoľahlivosť dát. Ako základ na to sa použil indikátor prvej požiadavky na liečbu, ktorý vypracovala Pompidou Group. Náčrt predbežného štandardného protokolu do istej miery už vytvorila pracovná skupina a teraz sa začína vyhodnocovať v rámci všetkých Národných ÚU DIS čo do jeho životaschopnosti a možnosti jeho uplatnenia na národnej úrovni v každom z členských štátov. Toto sa bude ďalej posudzovať na júlovom stretnutí expertov nominovaných z 15 Národných ÚU DIS. Tento protokol je z technického hľadiska už v dosť pokročilom štádiu rozpracovanosti a po uvedenom stretnutí by mal byť pripravený na odskúšanie.

Povaha štandardov.	Ide o protokol, ktorý popisuje rutinný systém na zber štandardných dát (15-20 premenných) o každom klientovi, ktorý nastúpi na liečbu. Obsahuje klasifikáciu centier na liečbu, definuje ktorých klientov je treba zaevidovať a zároveň je príručkou metód pre zber dát, analýzu a ďalšie spracovanie tak, aby sa dáta dali použiť na poskytovanie informácií na európskej úrovni. Obsahuje aj postupy na vyhnutie sa dvojitému započítavaniu, pričom rešpektuje dôvernosť a podáva návod na skúšky vnútornej konzistencie, aby sa zlepšila spoľahlivosť.

Dôsledky pre členské štáty, a najmä pre Národné ÚU DIS. Pre tých 10 štátov, v ktorých existujú, alebo sa plánujú vytvoriť podobné národné systémy, budú inštitucionálne problémy a dodatočné  finančné náklady uplatnenia tohto protokolu relatívne mierne. Štyri ďalšie štáty budú potrebovať značnú inštitucionálnu podporu, ako aj podstatné rozpočtové zdroje, pričom možno očakávať značné ťažkosti.

Po júlovom stretnutí sa vypracuje celkový pracovný plán. V rámci každého z Národných ÚU DIS sa vypracuje konkrétny národný pracovný plán s odhadom nákladov i možností toho, aby sa dodržali spoločné termíny. Tentatívny časový rozpis je nasledovný:
•	Druhá polovica 1998: celkové testovanie protokolu, národné pracovné plány.
•	1999: krajiny odskúšajú odsúhlasený protokol na národnej úrovni.
•	Prvá polovica 2000: dáta sa spracujú na úrovni EU na báze odsúhlaseného protokolu.
•	Druhá polovica 2000: vyhodnotenie a prehľad protokolu.

Krajinám kde je situácia zložitejšia  to môže trvať dlhšie. Bude potrebné rozvinúť výcvik pre uplatňovanie protokolu a postupov pre periodické preverovanie kvality.

4(a)	Indikátor úmrtí súvisiacich s drogami

Zámer.  Poskytovať porovnateľné a rutinné štatistiky o počte a charakteristikách tých osôb, ktoré zomrú v dôsledku užívania drog v rozličných štátoch EU. Toto je dôležitý indikátor vplyvu ťažších foriem užívania drog na zdravie obyvateľstva, pričom ho možno využiť aj na monitorovanie trendov problémového užívania drog.

Súčasná situácia v členských štátoch. Všetky členské štáty zbierajú informácie o úmrtiach súvisiacich s drogami. Väčšina národných štatistík sa týka akútnych úmrtí priamo spôsobených užívaním drog, hoci aj nepriamo-súvisiace úmrtia, (napr. následkom AIDS u osôb užívajúcich drogy injekčne) by sa tiež mali brať do úvahy. Poväčšine ide o viaceré zdroje dát: Všeobecné registre úmrtnosti s použitím Medzinárodnej klasifikácie chorôb (ICD kódy), policajné záznamy, ako aj forenzné inštitúcie. V každom type zdroja sú medzi štátmi významné odlišnosti na troch úrovniach: zber dát a tok informácií; spracovanie dát a ich zadávanie; a spôsob podávania správ o výsledkoch. Často tiež chýba spojitosť medzi zdrojmi informácií. Aj rozdiely v definíciách indikátora zväčša odzrkadľujú rôzne postupy.

Práca zatiaľ vykonaná v EMCDDA a získané výsledky. Práca sa sústredila už na poslednú etapu (kritériá porovnateľného podávania správ) z jedného zdroja (Registre celkovej úmrtnosti). Je stále potrebné skúmať aj ďalšie komplexnejšie zdroje rozdielov na úrovni zberu dát a ich spracovania, skúmať iné zdroje informácií (forenzné/policajné), a predovšetkým nájsť spôsoby ako zlepšiť prepojenie medzi rôznymi zdrojmi informácií, aby sme získali spoľahlivejší a úplnejší obraz o indikátore.

EMCDDA v prvom 3-ročnom programe zahájilo projekt Reitox na zlepšenie kvality a porovnateľnosti rutinných štatistík o úmrtiach súvisiacich s drogami. To viedlo k pilotnému otestovaniu a analýze dát z Registrov úmrtí, s použitím bežných kódov MKCH vo viacerých členských štátoch. Práca SZO a UNDCP sa zohľadnila taktiež, ako aj informácie vymenené navzájom s Eurostatom. Národné ÚU DIS zbierajú existujúce informácie  o úmrtiach z rôznych zdrojov, pričom používajú návod vytvorený skupinou v Reitox. Výsledky sa budú rozoberať na stretnutí expertov  zo všetkých členských štátov.

 Povaha štandardov. V súčasnosti je povaha štandardov indikátora definovaná iba sčasti. Vytvoril sa náčrt návodu pre používanie Registrov úmrtí. Ucelenejšie štandardy závisia od toho, do akej miery sa  pokročí vo vyššie-spomínaných oblastiach. Budúci protokol bude musieť byť kompatibilný s medzinárodnými štandardmi, najmä s novou MKCH SZO 10.

Dôsledky pre členské štáty, a najmä pre Národné ÚU DIS. Väčšina ÚU DIS je tu v slabej pozícii, pretože štatistiky o úmrtiach súvisiacich s drogami sú časťami oveľa širších informačných systémov s ich vlastnou stanovenou právnou reguláciou a postupmi. ÚU DIS sú zväčša obmedzené na vyžiadanie existujúcej informácie z týchto systémov. Implementácia štandardov si však vyžaduje aktívnu spoluprácu dotknutých inštitúcií (Národné štatistické úrady, polícia, forenzné inštitúcie atď.).

Preto ÚU DIS potrebujú nadviazať úzke vzťahy s danými rozhodujúcimi inštitúciami, expertami a inými kompetentnými ustanovizňami. Aj keď inštitucionálna spolupráca môže byť najväčším problémom, budú tiež potrebné aj určité finančné zdroje, napr. na vysoko kvalitné validizačné štúdie.

4 (b)	Indikátor úmrtnosti a príčin úmrtí užívateľov drog

Zámer. Poskytnúť spoľahlivú a porovnateľnú informáciu o riziku úmrtia pre akúkoľvek príčinu v definovanej skupine užívateľov drog, ktorá sa sleduje v priebehu času (t.j. „kohorta“). 
Toto dopĺňa indikátor s drogami súvisiacich úmrtí  a dáva pomer úmrtnosti, ktorý obsahuje všetky možné príčiny úmrtí, nielen tie, ktoré sa priamo spájajú s užívaním drog, ale aj tých, ktoré sa k drogám vzťahujú nepriamo (napr. v dôsledku AIDS u tých, čo užívajú drogy injekčne) a k iným úmrtiam, ktoré môžu ale aj nemusia mať vzťah k drogám (napr. dopravné nehody alebo samovraždy). Toto dáva omnoho ucelenejší a presnejší odhad rizík úmrtia pri užívateľoch drog ako len samotný indikátor úmrtí súvisiacich s drogami. Na druhej strane to však podáva informáciu len o typoch užívateľov drog zahrnutých do kohorty  (ide často o problémových užívateľov identifikovaných cez liečebné centrá) a na rozdiel od indikátora s drogami súvisiacich úmrtí nám to neposkytne trendy v priebehu času pri úmrtiach súvisiacich s drogami vo všeobecnosti , a zväčša ani nepokryje celú krajinu.

Súčasná situácia v členských štátoch. Od 1982 sa podľa prieskumu vedeckej literatúry vykonalo viac ako 10 ad hoc štúdií v mestách krajín EU. Skoro vo všetkých išlo o užívateľov opiátov, prípadne o užívateľov vpichujúcich si drogy injekčne, ktorí sa do štúdie dostali spomedzi pacientov nejakého centra pre liečbu.

Práca zatiaľ vykonaná v EMCDDA a získané výsledky. Štúdia možností tejto metódy sa ukončila v júni 1997 a vytvoril sa protokol pre spoločnú metodológiu monitorovania celkovej a pre prípad špecifickej úmrtnosti v kohortách užívateľov drog, pričom sa podal aj prehľad literatúry. Protokol a možnosti jeho uplatnenia v rôznych členských štátoch sa diskutovali na stretnutí expertov. Cieľom je, aby sa v budúcich štúdiách mohli používať porovnateľné definície a metódy, ktoré umožnia porovnávaciu analýzu. S ohľadom na dostupné zdroje dát v populácii to budú predovšetkým užívatelia opiátov vybratí z centier pre liečbu.

Povaha štandardov. Protokol definuje ktorí užívatelia drog sa majú zaradiť do kohorty, aké informácie zbierať, ako katamnesticky sledovať prípady a ako analyzovať a hlásiť získané dáta. Počas testovania a uplatňovania budú niektoré aspekty modifikované alebo rozšírené. Pretože samotné sledovanie sa deje pomocou prepojenia záznamov z Registra úmrtí a nie individuálnym sledovaním jednotlivého prípadu, náklady môžu byť relatívne nízke, aj keď skúsenosť a vedecká expertíza sú nevyhnutne potrebné.

Dôsledky pre členské štáty, a najmä pre Národné ÚU DIS. Tento indikátor sa zakladá na štúdiách, ktoré sa spravidla vykonávajú výskumnými ústavmi verejného zdravotníctva, nie na základe rutinnej administratívnej štatistiky (ako je to pri indikátore s drogami súvisiach úmrtí). Nie sú potrebné národné štúdie – kohorty vybraté na miestnej úrovni a v dostatočnej miere reprezentatívne  pre všetky typy užívateľov drog o ktorých sledovanie ide (napr. užívateľov opiátov) budú dostatočne adekvátne.

ÚU DIS sa iba výnimočne priamo podieľajú na kohortových štúdiách užívateľov drog. EMCDDA môže pokrývať iba základné náklady na koordináciu a na porovnávaciu analýzu. I na miestne štúdie je potrebné financovanie z národnej úrovne. Významnú úlohu má kontinuita, pretože tieto štúdie si vyžadujú niekoľkoročné trvanie na to, aby sa získali relevantné výsledky.

5. 	S drogami súvisiace infekčné ochorenia (hepatitída/HIV)

Zámer. Vyvinúť také indikátory, ktoré umožnia  spoľahlivejšie a porovnateľnejšie sledovanie hepatitídy B/C a HIV u tých, čo drogy užívajú injekčne. Toto je potrebné na identifikovanie priorít pre prevenciu ďalších infekcií, na predvídanie potrieb zdravotnej starostlivosti a jej nákladov, ako i na monitorovanie vplyvu preventívnych zásahov. Dáta môžu byť naviac užitočné i ako nepriame odhady incidencie, prevalencie a trendov v injekčnom podávaní drog.

Súčasná situácia v členských štátoch. Dáta sú zmesou rôznych typov odhadov z rôznych zdrojov a sú ťažko porovnateľné. Rutinné zdroje, ako hlásenia o infekčných ochoreniach, síce pokrývajú širokú oblasť, ale ich kvalita je nízka. Vysoko kvalitné zdroje, ako sú prieskumy, zase nemajú celonárodný rozsah a iba zriedka bývajú kontinuitné počas dlhšieho obdobia.

Práca zatiaľ vykonaná v EMCDDA a získané výsledky.	 Cieľ je podať prehľad existujúcich dát a systémov zberu dát, zdrojov dát a celkovej politiky. Pilotný projekt, ktorý sa ukončil v decembri 1997, okrem prehľadu literatúry začal so zbieraním dát o infekčných ochoreniach u užívateľov drog a o monitorovacích systémoch v piatich štátoch. Potom majú nasledovať dve štúdie – prvá bude analyzovať monitorovacie systémy, zdroje dát a orientáciu drogovej politiky už podrobnejšie a vo viacerých členských štátoch, druhá bude hodnotiť náklady na zdravotnú starostlivosť, analýzu nákladov a efektivity zásahov, aj dynamiku šírenia sa hepatitídy B a C v porovnaní s HIV, a to pomocou techník dynamického modelovania.

Povaha štandardov. Bude potrebné vyhodnotiť rozličné možnosti.
1) 	Sľubnou možnosťou je systematickejší skríning hepatitídy B/C a HIV u tých, ktorí užívajú  drogy injekčne už pri nástupe na liečbu (pri použití štandardného protokolu pre pokrytie, tvorbu vzorky, testovanie, analýzu a hlásenie získaných dát). To by sa mohlo kombinovať s poskytovaním liečby pre pozitívne prípady a očkovania pre negatívne prípady hepatitídy B. Mohlo by sa začať s menším počtom prípadov, a potom škálu postupne rozširovať. Napokon by mala nasledovať fáza, kde by sa zvážilo, či daný postup rozšíriť aj inde.
2) 	Iné možnosti sú techniky rýchleho hodnotenia na rutinnej báze (návody boli vyvinuté už v rámci WHO), s využitím údajov o hláseniach infekčných ochorení, vrátane modifikácií rutinných systémov dát.

Bude treba podrobne vyhodnotiť výsledky štúdií do polovice roku 1999, vziať do úvahy dve spomenuté štúdie a kontakty s ostatnými partnermi, najmä Európskym monitorovacím centrom pre AIDS, DGV (monitorovanie zdravia) a s WHO. Potom bude možné prezentovať už definitívnejšie návrhy na štandardy pre EU v danej oblasti.

Dôsledky pre členské štáty, a najmä pre Národné ÚU DIS. Zlepšenie existujúcich rutinných zdrojov (hlásenia infekčných ochorení) môžu byť vcelku lacné, ale rozhodujúcou otázkou je to, do akej miery možno zlepšiť kvalitu dát. Rutinný veľkoškálový skríning injekčných užívateľov drog by bol nákladnejší, a ak by sa pozitívnym prípadov poskytovala liečba, boli by náklady omnoho vyššie. Takéto opatrenia by však viedli k veľmi vysokému pomeru náklady/prospešnosť pre každý prípad keď predídeme chorobe, vrátane prevencie sekundárnych prípadov medzi tými, ktorí neužívajú drogy. Aj náklady pre zdravotníctvo pri dosahovaní účinnej spolupráce terapeutických a verejno-zdravotníckych ustanovizní by mohli predstavovať podstatný problém.
Väčšina  ÚU DIS nemá expertízu a zriedka aj kompetenciu na presadzovanie štandardov, aby sa uplatňovali v centrách pre liečbu a verejno-zdravotníckych inštitúciách. Ako prvý krok je potrebné identifikovať podstatné osoby a inštitúcie.