1.	Záväzky Slovenskej republiky vo vzťahu k oficiálnej rozvojovej pomoci (ODA)

Na Miléniovom summite Organizácie Spojených národov (OSN) v septembri 2000 potvrdilo 189 členských krajín záväzok venovať najvyššiu pozornosť udržateľnému rozvoju a boju proti chudobe. Podpísanie Miléniovej deklarácie viedlo k prijatiu ôsmich miléniových rozvojových cieľov (Millennium Development Goals - MDGs), ktoré nadväzujú na dohody a rezolúcie OSN z predchádzajúceho desaťročia. Osem miléniových cieľov bolo nielen pomenovaných, ale taktiež bola kvantifikovaná cieľová úroveň ich plnenia v horizonte do roku 2015. Slovenská republika sa prihlásila k plneniu miléniových rozvojových cieľov OSN.

Finančné záväzky členských krajín Európskej únie (EÚ) boli prijaté na Barcelonskej rade EÚ 14. marca 2002 ako príspevok pre Medzinárodnú konferenciu OSN o financovaní rozvoja, ktorá sa konala v Monterrey v dňoch 18. až 22. marca 2002. Počas zasadnutia Európskej rady v marci 2002 sa členské štáty Európskej únie zaviazali, že do roku 2006 zvýšia podiel svojej oficiálnej rozvojovej pomoci (ODA) na hrubom národnom dôchodku (HND) na kolektívny priemer EÚ vo výške 0,39 percent. Pre nové členské krajiny bol stanovený cieľ zvýšiť oficiálnu rozvojovú pomoc aspoň na 0,33 percent HND. Rozvinuté krajiny sa v Monterrey zaviazali zvýšiť rozvojovú pomoc na 0,7 percenta HND do roku 2015. 

Tieto záväzky mali pre Slovenskú republiku iba deklaratívny význam a ich plnenie nebolo podmienené podpisom prístupovej zmluvy. Až na summite v Bruseli v dňoch 16. a 17. júna 2005 Európska rada zobrala na vedomie, že jej členské štáty sú na dobrej ceste k splneniu cieľa obsiahnutého v záväzkoch prijatých v Barcelone. Rada opätovne potvrdila svoje odhodlanie splniť tieto záväzky a rozhodla sa stanoviť Európskej únii nový kolektívny cieľ, podľa ktorého má do roku 2010 uvedený pomer dosiahnuť 0,56 percent. 

V súlade s výsledkami dosiahnutými na zasadnutí Rady sa členské štáty, ktoré ešte nedosiahli 0,51 percent svojej ODA na HND, zaväzujú urobiť tak do roku 2010 v rámci svojich príslušných rozpočtových postupov, zatiaľ čo štáty, ktoré už túto úroveň prekročili, sa zaväzujú pokračovať vo svojom úsilí. Členské štáty, ktoré pristúpili k EÚ po roku 2002 a ktoré ešte nedosiahli 0,17 percent svojej ODA na HND, sa budú usilovať urobiť tak do roku 2010 v rámci svojich príslušných rozpočtových postupov, zatiaľ čo štáty, ktoré už túto úroveň prekročili, sa zaväzujú pokračovať vo svojom úsilí. Zo záverov zasadnutia Európskej rady ďalej vyplýva, že členské štáty sa zaväzujú dosiahnuť 0,7 percent svojej ODA na HND do roku 2015, zatiaľ čo štáty, ktoré tento cieľ dosiahli, sa zaväzujú zotrvať nad touto úrovňou. Členské štáty, ktoré pristúpili k EÚ po roku 2002, sa budú usilovať o dosiahnutie 0,33-percentného pomeru ODA na HND do roku 2015. Rozvojová pomoc patrí medzi priority vonkajších vzťahov Európskej únie. Výsledkom toho je i posledná Parížska deklarácia prijatá v marci 2005 na Konferencii o spoločnom pokroku k posilneniu efektívnosti rozvojovej pomoci. 

Problematika rozvojovej pomoci síce nebola témou predvstupových rokovaní, záväzky Európskej únie sú však v súčasnosti tiež záväzkami Slovenskej republiky. Pre slovenskú rozvojovú pomoc má určujúci význam vstup do EÚ. Slovensko sa stalo súčasťou spoločného európskeho systému poskytovania rozvojovej pomoci, z čoho vyplývajú určité finančné, politické, právne, inštitucionálne a organizačné záväzky. Slovenská republika by sa teda mala snažiť o maximálnu podporu snahy členských štátov dosiahnuť v roku 2010 nový kolektívny priemerný podiel oficiálnej rozvojovej pomoci EÚ na HND vo výške 0,56 percent a snažiť sa svoju ODA kontinuálne zvyšovať na 0,17 percent do roku 2010 a 0,33 percent do roku 2015. 
2.   Iniciatíva HIPC pre veľmi zadĺžené chudobné krajiny

Na miléniové rozvojové ciele nadväzuje iniciatíva Svetovej banky (SB) a Medzinárodného menového fondu (MMF) pre veľmi zadlžené a chudobné krajiny (Heavily Indebted Poor Countries - HIPC). Ide o dohodu medzi oficiálnymi veriteľmi o pomoci pre najviac zadlžené chudobné krajiny v zmysle dosiahnutia odpustenia dlhu. HIPC iniciatíva zahŕňa koordinovanú činnosť medzinárodného finančného spoločenstva vrátane multilaterálnych inštitúcií, pre zníženie vonkajšieho dlhového zaťaženia hlboko zadlžených chudobných krajín na udržateľnú úroveň. Iniciatíva kladie dôraz aj na zabezpečenie dodatočných finančných prostriedkov na sociálne sektorové programy – najmä na základnú zdravotnícku starostlivosť a vzdelávanie. S prihliadnutím na aktuálny stav vyrovnania pohľadávok Slovenskej republiky v zahraničí táto iniciatíva umožňuje riešiť pohľadávky Slovenskej republiky v niektorých chudobných rozvojových krajinách, čo sa pozitívne odrazí v štatistických výkazoch poskytnutej oficiálnej rozvojovej pomoci SR a zvýši prestíž našej krajiny na medzinárodnej scéne.

Iniciatíva sa začala v septembri 1996. Jej vyhláseniu predchádzalo vydanie stratégie DAC: Formovanie 21. storočia, ktorá vyzvala medzinárodné spoločenstvo na plnenie medzinárodných rozvojových cieľov, ako aj Kodanskej deklarácie z roku 1995, v ktorej sa dôraz kládol na riešenie otázok sociálneho rozvoja. V septembri 1999 došlo k revízii iniciatívy HIPC. Prijalo sa niekoľko zmien, ktoré by mali zabezpečiť ešte rýchlejšie a komplexnejšie odpustenie dlhov a zároveň posilniť väzby medzi odpustením dlhov, znižovaním chudoby a sociálnou politikou. 

V decembri 1994 Parížsky klub zaviedol nové koncesné rokovania na dlhy najchudobnejších a najzadlženejších krajín. V tzv. Neapolských podmienkach (Naples terms) sa zvýšila úroveň zrušenia dlhu na 67 %. V novembri 1996 sa táto hranica posunula na 80 % (Lyonské podmienky). O tri roky neskôr sa úroveň možného odpustenia dlhu zvýšila až na 90 % a viac (Kolínske podmienky). Stalo sa tak po tom, ako medzinárodná finančná komunita prijala rozšírenú iniciatívu HIPC (Enhanced HIPC). V roku 2003 všetkých vtedy 15 členských štátov oznámilo  svoj úmysel "ísť za hranice cieľov HIPC“ ďalším oficiálnym poskytnutím 100-percentnej bilaterálnej úľavy na všetky pre-COD (cut-off-date) pohľadávky. 

HIPC iniciatíva je určená pre najchudobnejšie krajiny, ktoré:

-	sa kvalifikujú na pomoc z Medzinárodnej rozvojovej asociácie (IDA) a Programu rastu a znižovania chudoby - Poverty Reduction and Growth Facility (predtým Enhanced Structural Adjustment Facility);

-	čelia neudržateľnému dlhovému zaťaženiu, mimo dostupných mechanizmov pre               odpustenie dlhov;

-	prejavia úsilie pre reformy prostredníctvom programov podporovaných MMF a SB               a majú prijateľný odpočet činnosti (Track Record).
Podľa MMF a Svetovej banky patrí do skupiny hlboko zadlžených chudobných krajín 42 štátov, z ktorých 32 štátov sa nachádza v subsaharskej Afrike.

2.1.	Postup v rámci iniciatívy HIPC

Samotná realizácia programu prebieha v nasledovných fázach: 

a) Prvá fáza

Počas tejto fázy, ktorá trvá tri roky, HIPC krajina spolupracuje so Svetovou bankou a MMF. Aby sa krajina mohla uchádzať o pomoc, musí prijať regulačné a reformné programy podporované MMF a SB a vypracovať národný Strategický dokument pre zníženie chudoby (Poverty Reduction Strategy Paper – PRSP). Počas tohto obdobia krajina naďalej získava zníženú pomoc od príslušných donorov a multilaterálnych inštitúcií, ako aj odpustenie dlhov od bilaterálnych veriteľov (vrátane Parížskeho klubu). 

b) Bod rozhodnutia – decision point

Na konci prvej fázy sa vykonáva analýza udržateľnosti zadlženosti (debt sustainability analysis - DSA). Analýzu DSA vykonáva MMF, SB a príslušná krajina. Cieľom DSA je zistiť, či krajina čelí neudržateľnej zadlženosti, a to aj napriek aplikácii dostupných mechanizmov pre odpustenie dlhov. Ak je pomer medzi čistou súčasnou hodnotou (NPV – net present value) vonkajšej zadlženosti krajiny a hodnotou jej exportu vyšší ako 150 percent, potom krajina môže získavať pomoc v rámci iniciatívy HIPC. Znamená to, že ide o neudržateľnú zadlženosť. Čistá súčasná hodnota dlhu je suma budúcich záväzkov dlhovej služby (úrok a istina) na existujúce dlhy znížená trhovou úrokovou mierou. V osobitných prípadoch krajín s veľmi otvorenou ekonomikou (pomer exportu k celkovému HDP presahuje 30 percent), alebo s veľkým dlhovým zaťažením vo vzťahu k príjmom štátneho rozpočtu (musia predstavovať aspoň 15 percent HDP), môže byť pomer čistej súčasnej hodnoty dlhu a exportu nižší ako 150 percent. 

Po dosiahnutí bodu rozhodnutia Výkonná rada MMF a SB formálne rozhodne o spôsobilosti krajiny a medzinárodné spoločenstvo sa zaviaže poskytovať dostatočnú pomoc až do dosiahnutia bodu ukončenia. Všetky krajiny žiadajúce pomoc v rámci iniciatívy HIPC musia počas prístupového procesu – do druhej fázy nazvanej bod rozhodnutia –  prijať národný Strategický dokument pre zníženie chudoby (Poverty Reduction Strategy Paper – PRSP) a aspoň jeden rok realizovať implementáciu tejto stratégie. 

c) Druhá fáza

Ukončenie druhej fázy je viazané na vecné plnenie programov a dosiahnutie prijateľných výsledkov (nie je časovo ohraničené). Počas druhej fázy sa od bilaterálnych a komerčných veriteľov očakáva, že znížia svoje pohľadávky voči HIPC krajinám na úroveň 90 percent redukcie čistej súčasnej hodnoty dlhu. SB a MMF môžu poskytnúť dočasné zníženie dlhov. Svetová banka a MMF majú poskytovať dočasnú pomoc medzi bodom rozhodnutia a bodom ukončenia a ostatní multilaterálni veritelia by mali poskytovať pomoc od dosiahnutia bodu ukončenia. Splnením potrebných podmienok nastáva naplnenie (completion), keď MMF a SB poskytnú prostriedky na zníženie dlhov na úroveň stanovenú rozhodnutím MMF a SB na konci prvej fázy. 

d) Bod ukončenia – completion point

V tomto bode bude poskytnutá zostávajúca pomoc. Pre bilaterálnych a komerčných veriteľov z toho bude vyplývať zníženie čistej súčasnej hodnoty istiny dlhu proporcionálne podľa miery rizika pre hlboko zadlžené chudobné krajiny. Pre multilaterálnych veriteľov (MMF, SB a ostatné multilaterálne inštitúcie) to bude znamenať ďalšie zníženie čistej súčasnej hodnoty zadlženosti podľa požiadaviek krajiny, založené na činnosti všetkých veriteľov s cieľom ďalšieho zníženia zadlženosti krajiny. 

	2.2.	Analýza možností zapojenia Slovenskej republiky do iniciatívy HIPC

Slovenská republika nadobudla po bývalej Česko-Slovenskej Federatívnej Republike (ČSFR) do vlastníctva pohľadávky a záväzky voči zahraničiu podľa ústavného zákona č. 541/1992 Zb. o delení majetku ČSFR a podľa ústavného zákona č. 542/1992 Zb. o zániku ČSFR. Zákonným správcom pohľadávok Slovenskej republiky v zahraničí je Ministerstvo financií SR. 

Iniciatíva HIPC umožňuje riešiť problematiku vyrovnania časti týchto pohľadávok Slovenskej republiky v niektorých chudobných rozvojových krajinách. Zapojenie Slovenskej republiky do iniciatívy HIPC prinesie v prípade takýchto krajín účelové viazanie odpustených finančných prostriedkov na implementáciu rozvojových programov Svetovej banky a Medzinárodného menového fondu (napr. programy na podporu sociálneho a ekonomického sektora, demokratizácie, dodržiavania ľudských práv a pod.). Tento krok sa navyše pozitívne odrazí v štatistických výkazoch poskytnutej oficiálnej rozvojovej pomoci Slovenskej republiky a zvýši prestíž našej krajiny na medzinárodnej scéne. 

3.	Detailné informácie o jednotlivých pohľadávkach SR voči krajinám HIPC

Podľa zaradenia krajín do kategórie HIPC Svetovou bankou Slovenská republika vlastní, resp. vlastnila pohľadávky v 13 krajinách, ktoré môžeme na základe aktuálneho stavu vyrovnania predmetných pohľadávok rozdeliť nasledovne: 

3.1.  Krajiny, v ktorých sú pohľadávky Slovenskej republiky už vyrovnané

G h a n a  –  pohľadávky boli vyrovnané v roku 1997; 
G u i n e a  –  pohľadávky boli vyrovnané v roku 1997;
E t i ó p i a  –  pohľadávky boli vyrovnané v roku 1999;
Z a m b i a  –  pohľadávky boli vyrovnané v roku 2000;
V i e t n a m  –  pohľadávky boli vyrovnané v roku 2000;
M o z a m b i k  –  pohľadávky boli vyrovnané v roku 2001;
T a n z á n i a  –  pohľadávky boli vyrovnané v roku 2001;
J e m e n  –  pohľadávky boli vyrovnané v roku 2001;
A n g o l a  –  pohľadávky boli vyrovnané v roku 2002;

3.2  Krajiny, v ktorých sa vyrovnanie pohľadávok Slovenskej republiky realizuje                v súčasnosti na základe uzavretých zmluvných dokumentov

Laoská ľudovodemokratická republika  

Vyrovnanie pohľadávok Slovenskej republiky sa realizuje na základe vládnej dohody uzavretej v roku 2001 formou výmenných listov predsedov vlády SR a vlády Laoskej ľudovodemokratickej republiky. Laoská strana uzavretú dohodu bez problémov plní a svoj reštrukturalizovaný záväzok od roku 2001 spláca v USD vzostupnými splátkami podľa splátkového kalendára stanoveného do roku 2009. Zostatok reštrukturalizovaného záväzku k 31. decembru 2004 predstavoval 110 028,91 USD, čo je cca 77,78 percent tohto záväzku. 

Zaúčtovaná výška pohľadávok v Laose pred vyrovnaním
	Výška reštruktu-ralizovaných pohľadávok pred splácaním	Výška pohľadávok odpustených počas reštrukturalizácie	Termín ukončenia vyrovnanín	Uhradená časť a zostatok pohľadávok
k 31. 12. 2004	

1 131 606,86  XCRL = 10 184 461,74 SKK
(stav neúročeného účtu pohľadávok
po započítaní 
vzájomných pohľadávok a záväzkov                           k 1. 1. 1998)   
                                                   	
141 450,85 USD=
= 6 945 236,74 SKK
(stav neúročeného účtu reštruktu-ralizovaných pohľadávok 
k 26. 11. 2001)	
cca 31,81 % =
3 239 225,00 SKK= 
= 65 972,00 USD
(prepočet kurzom NBS platným       26. 11. 2001)	
r. 2009
	
uhradená časť: 
31 434,00 USD
+ 49,09 USD
(úrok z omeškania)
zostatok pohľadávok:
110 016,85 USD
+ 12,06 USD
(úrok z omeškania)	

Myanmarský zväz 

Vyrovnanie sa realizuje na základe Zmluvy o úhrade pohľadávok Slovenskej republiky v Myanmarskej republike, uzavretej dňa 10. novembra 1994 medzi Ministerstvom financií SR a spoločnosťou Transakta Bratislava, a. s. v znení jej Dodatku č. 1 zo 14. marca 1996 a Dodatku č. 2 z 13. mája 2002. 

Predmetné pohľadávky majú byť podľa terajších zmluvných podmienok vyrovnané v roku 2007 s výťažnosťou – inkasom na príjmový účet Ministerstva financií SR vo výške 66,3 percenta. Ich zostatok ku dňu 31. decembra 2004 predstavoval 12 394 586,82 USD a splátkami realizovanými k 30. 6. 2005 bol znížený na aktuálny stav na 11 439 037,67 USD. V uvedenom zostatku nie sú zahrnuté úroky za obdobie od 1. januára  2002 do úplného vyrovnania dlžnej istiny, ktorých splatenie bude zmluvne dohodnuté a realizované po 31. decembri 2007.

Evidovaná výška 
pohľadávok v Myanmare pred vyrovnaním
	
Výška pohľadávok odpustených počas splácania
k 31. 12. 2004	Zaúčtovaný zostatok pohľadávok
k 31. 12. 2004
Zmena zostatku pohľadávok 
po 31. 12. 2004
	
Termín ukončenia
vyrovnania   
zostatku pohľadávok 	

44 149 000,00 USD
(stav úročeného účtu pohľadávok 
k 31. 8. 1994)
	
2 000 000,00 USD
(úroky – uvedené 
v Dodatku č. 2) 	
12 394 586,82 USD
z toho:
istina 6 895 316,84 USD
úroky 5 499 269,98 USD
zvýšenie zostatku pohľadávok o úroky od 1. 1. 2002 do konečného vyrovnania istiny	
r. 2007
bez zohľadnenia zmluvného predĺženia lehoty na vyrovnanie
úrokov od 1. 1. 2002 (uvedené v Dodatku č. 2)

Nikaragujská republika

Vyrovnanie sa realizuje na základe Zmluvy, ktorá sa týka uhradenia pohľadávky Slovenskej republiky voči Nikaragujskej republike uzavretej dňa 14. apríla 2000 so spoločnosťou Raffels AG, Herisau, Švajčiarsko v znení jej Dodatku č. 1 zo dňa 30. júna  2000, Dodatku č. 2  zo dňa 6. septembra 2001 a Dodatku č. 3 zo dňa 8. apríla 2005. Pohľadávky Slovenskej republiky v Nikaragujskej republike majú byť podľa zmluvných podmienok vyrovnané v roku 2013 s výťažnosťou 7,1 percenta. Ich zostatok ku dňu 31. decembra 2004 predstavoval 43 102 209,15 USD a splátkou realizovanou vo apríli 2005 bol znížený na aktuálny stav 42 876 209,15 USD. 

Výška
pohľadávok v Nikaragui 
pred vyrovnaním	
Výška pohľadávok odpustených počas splácania
k 31. 12. 2004
	
Zaúčtovaný zostatok pohľadávok
k 31. 12. 2004
	
Termín  ukončenia
vyrovnania
zostatku pohľadávok
	
pôvodná istina
49 926 253,75 USD 
a pôvodné úroky 
k 31. 12. 1999
31 223 666,63 USD
81 149 920,38 USD
(stav nového istinového úročeného účtu pohľadávok 
k 1. 1. 2000)	
 39 763 460,99 USD
z toho:
istina
21 176 197,77 USD
úroky
18 587 263,22 USD	
43 102 209,15 USD

r. 2013

V súvislosti s preskúmaním možnosti oddlženia Myanmarskej republiky a Nikaragujskej republiky je potrebné uviesť, že v prípade odpustenia predmetných dlhov Myanmarskej republiky a Nikaragujskej republiky s následným uplatnením právnych inštitútov zániku záväzkov z dôvodu nemožnosti ich plnenia alebo odstúpenia od zmluvy v dôsledku zmarenia jej účelu by sa Ministerstvo financií SR nevyhlo zdĺhavým súdnym sporom, ktorých výsledok nie je možné vzhľadom na súdnu prax zodpovedne predpovedať. 

Rovnako je potrebné vziať do úvahy okrem právneho aspektu aj to, že spoločnosti Transakta Bratislava, a. s. a Raffels AG, Herisau, Švajčiarsko plnia svoje záväzky voči Ministerstvu financií SR, vyplývajúce z uzavretých zmlúv riadne a včas. 

Záverom je možné konštatovať, že vyrovnanie pohľadávok voči krajinám (Laos, Myanmar, Nikaragua) sa na základe vyššie uvedených zmluvných vzťahov realizuje riadne a včas.  V súvislosti s vyššie uvedeným Ministerstvo financií SR navrhuje pokračovať v zmluvných vzťahov v súlade s uzavretými zmluvami.  

3.3.   Krajiny, v ktorých vyrovnanie pohľadávok Slovenskej republiky nie je do dnešného dňa zmluvne dohodnuté

Sudánska republika

V prípade pohľadávok Slovenskej republiky v Sudáne neboli doposiaľ uzavreté žiadne zmluvné dokumenty o ich reštrukturalizácii a splatení. Predmetné pohľadávky bývalej ČSFR boli odsúhlasené a externe rozdelené medzi Slovenskú republiku a Českú republiku na bankovej úrovni v marci 2003 s následným prevodom účtov k podielu Slovenskej republiky na týchto pohľadávkach do Národnej banky Slovenska. Vzhľadom na politickú a ekonomickú situáciu v Sudánskej republike, Slovenská republika neočakáva splatenie pohľadávky v dohľadnom čase.   

Zaúčtovaná výška 
pohľadávok v Sudáne k 31.12.2004
	
Možné oddlženie

38 846 332,04 USD
z toho:
istina 
12 680 232,24 USD
úroky 
26 166 099,80 USD
	
100 %	

4.  Krajiny mimo iniciatívy HIPC

Krajiny zaradené do zoznamu príjemcov oficiálnej rozvojovej pomoci Výboru pre rozvojovú pomoc podľa Organizácie pre hospodársku spoluprácu a rozvoj (OECD) je možné v nadväznosti na dosiahnutý stav vyrovnania predmetných pohľadávok SR v tomto roku rozdeliť do dvoch skupín:

4.1. 	Krajiny, v ktorých boli pohľadávky Slovenskej republiky vyrovnané v tomto roku 

Albánska republika

Dňa 9. marca 2005 vláda SR schválila návrh na uzavretie Dohody medzi vládou SR a Radou ministrov Albánskej republiky o reštrukturalizácii a splatení záväzku Albánskej republiky voči Slovenskej republike. Vzhľadom na to, že rovnaký schvaľovací proces prebehol aj na albánskej strane, predmetná dohoda bola podpísaná dňa 26. mája 2005 v Bratislave, avšak do dnešného dňa nebola ratifikovaná albánskou stranou, a preto zatiaľ nenadobudla platnosť. Podľa článku 2 uvedenej dohody sa úroky k 31. decembru 2004 vo výške 1 103 147,54 USD a úroky za obdobie od 1. januára 2005 do dňa nadobudnutia účinnosti tejto dohody odpúšťajú. Toto odpustenie môže byť následne započítané do ODA v roku 2005. Účty k podielu SR na pohľadávkach SR v Albánsku vedie Národná banka Slovenska. 

Zaúčtovaná výška pohľadávok v Albánsku pred vyrovnaním
k 31. 12. 2004	
Výška reštruktu-ralizovaných pohľadávok pred splácaním	
Možné oddlženie	

157.116,33 clg. RBL
(neúročený účet)
6 116 354,92 clg. USD
(úročený účet)
	
6 163 965,93 USD
z toho:
istina 5.060.818,39 USD
úroky do 31. 12. 2004
1 103 147,54 USD
	1 103 147,54 USD 
(31 435 292,30 SKK)
a úroky za obdobie od 
1. 1. 2005 do dňa nadobudnutia účinnosti vládnej dohody	

Iracká islamská republika 

Pohľadávky Slovenskej republiky voči Irackej islamskej republike vznikli na základe medzivládnych dohôd medzi bývalou Československou socialistickou republikou a Irackou islamskou republikou v rokoch 1972 – 1986. Zaúčtovaná výška neuhradených civilných pohľadávok Slovenskej republiky v Irackej republike (v USD):

Zaúčtovaná výška 
pohľadávok v Iraku  
k 31. 12. 2004
	
Zaúčtovaná výška 
pohľadávok v Iraku  
k 31. 05. 2005

846 748,84 USD
(neúročený účet)
265 580,72 USD
(neúročený účet 
Trade a/c)
	
846 748,84 USD
(neúročený účet)
265 580,72 USD
(neúročený účet 
Trade a/c)
	
Spolu: 1 112 329,56 USD 
(31 696 943,14 SKK prepočítané kurzom NBS k 31.12.2004)	

Dňa 21. júna 2005 vláda SR uznesením č. 495 schválila Návrh príspevku Slovenskej republiky na Medzinárodnej konferencii o Iraku, konanej 22. júna 2005 v Bruseli. Slovenská republika tak ako príspevok k Medzinárodnej konferencii odpustila v plnej výške civilnú pohľadávku SR voči Irackej republike ako prejav vôle pomôcť krajine budovať slobodnú demokratickú spoločnosť.

4.2.   Krajiny, v ktorých vyrovnanie pohľadávok Slovenskej republiky nie je do dnešného dňa zmluvne dohodnuté

Islamský štát Afganistan

Pohľadávky Slovenskej republiky v Afganistane neboli do dnešného dňa odsúhlasené a externe rozdelené medzi Slovenskú republiku a Českú republiku. Na ich vyrovnanie nie sú uzavreté žiadne zmluvné dokumenty. Účty predmetných pohľadávok naďalej vedie Československá obchodná banka, a. s. Praha, pričom podiel SR k 31.12.2004 predstavuje 29 349 306,43 FUSD.

Zaúčtovaná výška 
pohľadávok v Afganistane 
k 31. 12. 2004	
Možné oddlženie	

11 984 131,30 FUSD
(neúročený účet)
17 365 175,13  FUSD
(úročený účet)
spolu: 29 349 306,43 FUSD	
100 %	

5.  Návrh na odpustenie pohľadávok Slovenskej republiky voči Sudánskej   republike a Islamskému štátu Afganistan

Vzhľadom na politickú a ekonomickú situáciu v Islamskom štáte Afganistan a v Sudánskej republike, Slovenská republika neočakáva splatenie svojich pohľadávok v dohľadnom čase. 

V rámci iniciatívy ODA, Slovenská republika navrhuje začleniť odpustenie pohľadávky voči Islamskej republike Afganistan vo výške 29 349 306,43 FUSD/ 88 047 919,29 SKK. 

V rámci iniciatívy HIPC, Slovenská republika navrhuje začleniť odpustenie pohľadávky voči Sudánskej republike vo výške 38 846 332,04 USD/ 1 106 965 077,811 SKK. 

Dlžnícka krajina	
Zaúčtovaná výška civilných pohľadávok k 31. 12. 2004
v CM
	
Prepočet na SKK kurzom NBS 
k 31. 12. 2004
v  SKK	
Odporúčaná výška celkového oddĺženia	
Navrhovaný termín 
oddĺženia	

Sudán
(HIPC)	
38 846 332,04 USD
(úročený účet)
	
1 106 965 077,811 SKK	
100 % 

2005	

Afganistan
(ODA)	
11 984 131,30 FUSD             (neúročený účet)
17 365 175,13  FUSD
(úročený účet)
	
35 952 393,90
 
52 095 525,39  =

88 047 919,29 SKK

100 %
	
2005	

TOTAL	

68 195 638,47	

1 195  012  997,101

Pohľadávka SR voči Sudánskej republike a Islamskému štátu Afganistan je z hľadiska zákona č. 523/2004 Z. z. o rozpočtových pravidlách verejnej správy štátnym finančným aktívom. Prípadné odpustenie pohľadávky SR voči Sudánskej republike a Islamskému štátu Afganistan si vyžaduje rozhodnutie vlády SR, keďže ide o zníženie štátnych finančných aktív, ktoré v zmysle § 13 ods. 6 zákona č. 523/2004 Z. z. o rozpočtových pravidlách verejnej správy a o zmene doplnení niektorých zákonov je možné znížiť len na základe rozhodnutia vlády SR.

Predmetný návrh má dosah na rozpočet verejnej správy. Vychádzajúc z obsahu materiálu, uvedený dopad na verejné financie v objeme 1 195 012 997,101 SKK je dopad v SKK k  31. decembru 2004. Nakoľko rozhodnutie vlády SR o odpustení predmetných pohľadávok bude prijaté v inom čase a za iných kurzových podmienok, dopad SKK bude vyčíslený príslušným kurzom až ku dňu rozhodnutia o odpustení pohľadávok. 

Vykazovanie odpustenia pohľadávok voči zahraničiu podľa metodiky ESA95

Dosah na verejný deficit v zmysle záverov misie Eurostatu uskutočnenej v dňoch 2. – 3. júna 2005, ktorá sa zaoberala aj problematikou vykazovania odpustenia pohľadávok voči zahraničiu podľa metodiky ESA95, vyplýva, že odpustenie pohľadávky voči zahraničiu  bude mať negatívny dopad na verejný deficit v plnom objeme v čase, keď bolo prijaté jednostranné rozhodnutie alebo bola podpísaná oficiálna dohoda s dlžníkom o odpustení dlhu, a to i napriek tomu, ak je v dohode (resp. rozhodnutí) stanovené postupné odpisovanie pohľadávky v nasledujúcich rokov.