PRÍLOHA

ZÁVERY PREDSEDNÍCTVA EURÓPSKEJ RADY
BRUSEL, 4. – 5. NOVEMBER 2004

1.	Európska rada prerokovala najmä
•	prípravu strednodobého preskúmania Lisabonskej stratégie
•	priestor slobody, bezpečnosti a spravodlivosti: Haagsky program
•	komunikujúcu Európu
Uskutočnila aj rokovania s irackým predsedom vlády Alávím.

2.	Zasadnutiu Európskej rady predchádzal úvodný prejav predsedu Európskeho parlamentu, Josepa Borrella, po ktorom nasledovala výmena názorov.

3.	Európska rada vzala na vedomie výsledok rozpravy Európskeho parlamentu o uvedení navrhovanej Komisie do funkcie.  Uvítala nový zoznam poverených členov Komisie, ktorý predstavil kandidát na predsedu José Manuel Barroso. Rada vzájomnou dohodou s povereným predsedom prijala tento zoznam. Európska rada vyjadrila nádej, že táto Komisia môže byť schválená a ujať sa čo najskôr funkcie.

4.	Európska rada vyjadrila hlboké uspokojenie s tým, že 29. októbra 2004 bola v mene členských štátov v Ríme slávnostne podpísaná „Zmluva o Ústave pre Európu“.

I.	LISABONSKÁ STRATÉGIA: PRÍPRAVA NA STREDNODOBÉ PRESKÚMANIE

5.	Európska rada potvrdila platnosť a význam procesu, ktorý uviedla do pohybu na zasadnutí v Lisabone v marci 2000 s cieľom podstatne zlepšiť konkurencieschopnosť európskych hospodárstiev prostredníctvom vyváženej stratégie s hospodárskym, sociálnym a environmentálnym rozmerom.  Podporila Radu, aby budovala na pokroku, ktorý nastal od jarného zasadnutia, a aby si zachovala tempo svojej práce. Opätovne zdôraznila dôležitosť vykonávania dohodnutých opatrení zo strany členských štátov.
6.	
Európska rada zdôraznila dôležitosť strednodobého preskúmania na jarnej Európskej rade v roku 2005 s cieľom poskytnúť obnovu impulzov pre Lisabonskú stratégiu.  V tejto súvislosti privítala prezentáciu Wima Koka, predsedu skupiny na vysokej úrovni, ktorá Európskej komisii poskytuje poradenstvo pri príprave strednodobého preskúmania. Po prezentácii nasledovala výmena názorov.

7.	Európska rada uvítala úmysel Európskej komisie robiť z vykonávania Lisabonskej stratégie naďalej kľúčový prvok svojej politiky. V tejto súvislosti vyzvala Komisiu, aby predložila potrebné návrhy na strednodobé preskúmanie v zmysle nových výziev do konca januára 2005. Tieto komplexné návrhy by mali brať ohľad na správu Skupiny na vysokej úrovni, ktorej predsedá pán Kok, a zohľadniť názory členských štátov. Zohľadnia tiež nadchádzajúce preskúmanie Stratégie trvalo udržateľného rozvoja. Európska rada vyzvala Radu, aby preskúmala tieto návrhy v dostatočnom predstihu, a očakáva ďalšie konkrétne príspevky s cieľom úspešne vykonať Lisabonskú stratégiu vo všetkých jej rozmeroch.

8.	Európska rada vzala na vedomie výmenu názorov na sociálnom summite tripartity a uznávajúc kľúčovú rolu, ktorú zohrávajú sociálni partneri na všetkých úrovniach, najmä pri modernizácii pracovného trhu a očakávaní zmeny, ich vyzvala, aby sa zaviazali k strednodobému preskúmaniu za účelom účinnejšieho vykonania Lisabonskej stratégie.

9.	Európska rada s uspokojením poznamenala, že sa uskutočnil program činností, aby spoločná iniciatíva o lepšej regulácii napredovala.  EÚ inštitúcie uskutočnili pokrok smerom k vytvoreniu spoločnej metodiky na hodnotenie vplyvov a k prispôsobeniu pracovných metód na zjednodušenie programu, ako to upravuje medziinštitucionálna dohoda o lepšej tvorbe práva.

10.	
Európska rada uvítala závery Rady (ECOFIN) z 21. októbra. V tejto súvislosti si všimla najmä
•	podporu rozvoja spoločnej metodiky na meranie administratívnej záťaže;
•	zámer Komisie predložiť v tejto veci čoskoro oznámenie; 
•	spoluprácu medzi Komisiou a členskými štátmi v pilotných projektoch zameraných na ďalšie určenie takejto metodiky, ktorá má byť dokončená čo najskôr v roku 2005.
Európska rada vyzvala Komisiu, aby zaviedla metodiku do svojich usmernení o hodnotení vplyvov a pracovných metódach na zjednodušenie po dokončení pilotných projektov.

11.	Uznávajúc dôležitú rolu, ktorú v tejto oblasti zohráva Európsky parlament, uvítala Európska rada pokrok, ktorý uskutočnila Komisia a Rada pri vytváraní priorít Rady na zjednodušenie existujúcich právnych predpisov spoločenstva pri rešpektovaní acquis communautaire. Vyzvala Komisiu, aby tieto priority zahrnula do svojho prebiehajúceho programu zjednodušovania. Poznamenala, že priority sa pravdepodobne určia v oblasti životného prostredia, dopravy a štatistiky. Vyzvala Radu, aby pracovala najmä v týchto vybraných oblastiach a na svojom novembrovom zasadnutí určila dohodnuté priority vo forme krátkeho zoznamu 10 - 15 právnych aktov.

12.	Európska rada na jar v roku 2005 prerokuje lepšiu reguláciu v kontexte lisabonského strednodobého preskúmania.

13.	Európska rada nakoniec v kontexte prípravy strednodobého preskúmania vzala na vedomie list hláv štátov alebo predsedov vlád Francúzska, Nemecka, Španielska a Švédska, ktorý zdôrazňuje dôležitosť demografických faktorov pri formovaní budúceho hospodárskeho a sociálneho vývoja Európy a vyzýva na vypracovanie „Európskeho paktu mládeže“.

II.	PRIESTOR SLOBODY, BEZPEČNOSTI A SPRAVODLIVOSTI: HAAGSKY PROGRAM

14.	Najmä v dôsledku teroristických útokov v Spojených štátoch 11. septembra 2001 a v Madride 11. marca 2004 sa bezpečnosť Európskej únie a jej členských štátov stala novou naliehavou záležitosťou. 

Občania Európy právom očakávajú, že Európska únia pri zaručovaní dodržiavania základných práv a slobôd prijme účinnejší spoločný prístup k cezhraničným problémom, ako sú napríklad nezákonná migrácia, obchodovanie s ľuďmi a prevádzačstvo ako aj terorizmus a organizovaný zločin.

15.	Päť rokov po zasadnutí Európskej rady v Tampere, kde sa dohodol program, ktorý položil základ významných úspechov v priestore slobody, bezpečnosti a spravodlivosti, nastal čas na nový program, ktorý umožní únii stavať na týchto úspechoch a účinne plniť nové výzvy, ktorým bude čeliť. Na tento účel prijala na nasledujúcich päť rokov nový viacročný program pod názvom Haagsky program, ktorý je priložený k týmto záverom. Tento program odráža ambície vyjadrené v Zmluve o Ústave pre Európu.  Zohľadňuje vyhodnotenie Komisie tak, ako ho uvítala Európska rada v júni 2004, ako aj odporúčanie o použití hlasovania kvalifikovanou väčšinou a postupe spolurozhodovania, ktoré Európsky parlament prijal 14. októbra 2004.

16.	Haagsky program sa zaoberá všetkými aspektmi politík súvisiacich s priestorom slobody, bezpečnosti a spravodlivosti vrátane ich vonkajšieho rozmeru, najmä základnými právami a občianstvom, azylom a migráciou, riadením hraníc, integráciou, bojom proti terorizmu a organizovanému zločinu, spoluprácou v oblasti súdnictva, policajnou spoluprácou a občianskym právom, pričom stratégia, ktorá sa týka drog bude doplnená v decembri 2004. V spojitosti s uvedeným považuje Európska rada vytvorenie vhodných Európskych právnych nástrojov a posilnenie praktickej a funkčnej spolupráce medzi príslušnými národnými agentúrami ako aj včasné uplatňovanie dohodnutých opatrení za životne dôležité.

17.	
Na základe tohto programu Európska rada vyzýva Komisiu, aby v roku 2005 predložila akčný plán s návrhmi na konkrétne činnosti a harmonogramom ich prijatia a uplatňovania. Ďalej vyzýva Komisiu, aby predložila Rade výročnú správu o vykonávaní opatrení únie („tabuľku s výsledkami“). Členské štáty poskytnú na tento účel príslušné informácie. V tomto kontexte Európska rada zdôraznila dôležitosť transparentnosti a zapojenia Európskeho parlamentu.

18.	Európska rada vyzvala Radu, aby zabezpečila dodržiavanie harmonogramu pre každé z rozličných opatrení.

19.	Bez toho, aby bol dotknutý finančný rámec 2007 - 2013, Európska rada poznamenala, že sa majú riadne zohľadniť finančné dopady viacročného programu na priestor slobody, bezpečnosti a spravodlivosti.

20.	Európska rada preskúma pokrok Haagskeho programu v druhej polovici roku 2006.

III.	KOMUNIKUJÚCA EURÓPA

21.	Európska rada opäť zdôraznila potrebu posilniť povedomie občanov o dôležitosti práce únie a víta výsledok zasadania ministrov pre európske záležitosti, ktoré sa touto problematikou zaoberalo. Podporuje tiež budúce predsedníctva, aby pokračovali v diskusii na túto tému vrátane preskúmania možností televíznych verejných debát o európskych záležitostiach, ktoré by predchádzali zasadaniam Európskej rady. Občania Európy majú spoločné základné hodnoty a politici na národnej aj európskej úrovni sú zodpovední za to, aby oboznamovali s významom európskeho projektu a aby zapájali Európanov do rozhodovania prostredníctvom verejných debát a občianskej angažovanosti.

22.	
Európska rada uvítala zvláštny dôraz, ktorý Komisia naďalej kladie na komunikáciu, ako aj úmysel Komisie predstaviť svoju komunikačnú stratégiu v dostatočnom predstihu pred Európskou radou v júni 2005.

23.	Európska rada opätovne zdôraznila, že proces ratifikácie ústavnej zmluvy poskytuje dôležitú príležitosť informovať verejnosť o európskych záležitostiach. Členské štáty si môžu pri tomto procese navzájom vymieňať informácie a skúsenosti týkajúce sa tohto procesu bez ohľadu na skutočnosť, že kampane súvisiace s ratifikáciou zostávajú vnútroštátnou zodpovednosťou každého členského štátu.

IV.	ROZŠÍRENIE

24.	Európska rada si vypočula prezentáciu predsedu Európskej komisie týkajúcu sa správ o pokroku, strategického dokumentu o rozšírení a odporúčaní pre štyri kandidátske štáty, ako aj o štúdii o otázkach súvisiacich s perspektívnym členstvom Turecka, ktorú Komisia uverejnila 6. októbra 2004.

25.	Európska rada potvrdila, že na svojom zasadnutí v decembri 2004 sa v súlade s predchádzajúcimi závermi bude zaoberať nedoriešenými otázkami týkajúcimi sa rozšírenia.

V.	VONKAJŠIE VECI

Prezidentské voľby v USA
 
26.	Európska rada srdečne gratuluje prezidentovi Georgovi W. Bushovi k jeho znovuzvoleniu za prezidenta Spojených štátov amerických. Naše úzke transatlantické partnerstvo založené na zdieľaných hodnotách je zásadné pre prístup Európy k budovaniu medzinárodného mieru, bezpečnosti a prosperity. Naše hlboké hospodárske a kultúrne väzby z nás robia vzájomných prirodzených a nepostrádateľných partnerov.

27.	
Európska únia a Spojené štáty americké zdieľajú zodpovednosť pri riešení kľúčových hrozieb a výziev, ako sú regionálne konflikty, najmä na Blízkom východe; terorizmus; šírenie zbraní hromadného ničenia; AIDS; boj proti chudobe. Európska únia a Spojené štáty by mali naďalej úzko spolupracovať, aby prispievali k úspešnému výsledku kola obchodných rokovaní v Dohe.

28.	EÚ a jej členské štáty sa tešia na veľmi úzku spoluprácu s prezidentom Bushom a jeho novou administratívou pri združovaní úsilia vrátane multilaterálnych inštitúcií, na podporu právneho štátu a tvorbu spravodlivého, demokratického a bezpečného sveta.

Sudán

29.	Európska rada vyjadrila svoje hlboké znepokojenie ohľadom situácie v Sudáne/Darfúre a zdôraznila dôležitosť rešpektovania ľudských práv a zlepšenia bezpečnostných podmienok. Vyzvala vládu Sudánu a ďalšie strany, aby splnili požiadavky stanovené medzinárodným spoločenstvom. Európska rada opätovne potvrdila svoju pokračujúcu podporu Africkej únii a svoju pripravenosť poskytnúť pomoc a odborné rady pri rozšírení misie Africkej únie v Darfúre. V tomto kontexte Európska rada podporila závery Rady z 2. novembra a vyzvala Radu a Komisiu, aby podnikli kroky nevyhnutné na ich uplatňovanie ako naliehavú vec nevynímajúc využitie sankcií.

Irak

30.	Európska rada sa stretla s irackým predsedom vlády Alávím, aby diskutovala o situácii v Iraku a zdôraznila svoju silnú podporu politickému procesu v Iraku irackej dočasnej vlády. Uvítala iracké odhodlanie pokračovať v politickom procese a uistila predsedu vlády, že Európska únia bude naďalej podporovať statočnú a ťažkú cestu irackého ľudu k obnove bezpečnosti, demokracie a právneho štátu. V tomto kontexte Európska rada prijala pripojené vyhlásenie a vyzvala Radu a Komisiu, aby prijali kroky nevyhnutné na jeho uplatňovanie ako naliehavú vec.

Blízky východ

31.	Európska rada vyjadruje svoju solidaritu s palestínskym ľudom v tejto ťažkej chvíli. Podporuje palestínske vedenie, aby demonštrovalo silný zmysel pre zodpovednosť pri zabezpečení riadneho fungovania palestínskych inštitúcií. Európska rada sa domnieva, že je nevyhnutné, aby legitímne vedenie pokračovalo v rezolútnom úsilí za cestou k mieru na Blízkom východe.

32.	Európska rada, odvolávajúc sa na zaujaté pozície EÚ, bude naďalej presadzovať riešenie dvoch štátov, ako je stanovené v „cestovnej mape“ a dohodnuté medzi stranami, ktoré by mohlo viesť k životaschopnému, susediacemu, suverénnemu a nezávislému palestínskemu štátu existujúcemu po boku v mieri s Izraelom žijúcemu v uznaných a bezpečných hraniciach. 

33.	Európska rada víta hlasovanie v Knesete 26. októbra na podporu stiahnutia z územia Gazy a časti severného Západného brehu. Európska rada vyjadruje svoju ochotu podporovať takéto stiahnutie ako prvý krok v celkovom procese v súlade s podmienkami stanovenými Európskou radou v marci 2004, medzi iným to, že sa uskutoční v kontexte „cestovnej mapy“. Európska rada tiež pripomína stanovisko kvarteta z 22. septembra.

34.	Európska rada schvaľuje krátkodobý program činnosti v oblasti bezpečnosti, reforiem, volieb a hospodárstva navrhnutý vysokým predstaviteľom. Zdôrazňuje hlavne svoju pripravenosť podporovať volebný proces na palestínskych územiach. Európska rada vyzýva palestínsku samosprávu, aby usporiadala voľby v súlade s medzinárodnými normami pod dohľadom nezávislej volebnej komisie a vyzýva Izrael, aby podporoval tieto voľby.

35.	
Európska rada zdôrazňuje, že tieto iniciatívy si budú vyžadovať plnú spoluprácu strán a medzi nimi navzájom ako aj spoluprácu s ostatnými zainteresovanými partnermi, osobitne v regióne - najmä s Egyptom - a v rámci kvarteta. Európska rada potvrdzuje svoju pripravenosť podporovať palestínsku samosprávu prevzatím zodpovednosti za právo a poriadok. Európska rada vyzýva vysokého zástupcu a Komisiu, aby predkladal pravidelné správy o pokroku pri vykonávaní týchto iniciatív.

36.	Európska rada sa zároveň s ohľadom na opätovné otvorenie zmysluplného politického procesu rokovaní domnieva, že podpora pre tieto krátkodobé návrhy by sa posilnila, keby sa mohli uskutočniť v širšej politickej perspektíve. Vyzýva vysokého predstaviteľa, aby viedol s týmto cieľom konzultácie so stranami, medzinárodným spoločenstvom a najmä s ostatnými členmi kvarteta.

37.	Európska rada opätovne potvrdzuje svoje odsúdenie násilia a terorizmu a vyzýva na obnovenie prímeria, ktoré by zahŕňalo všetky strany a skupiny.

Irán: jadrové otázky

38.	Európska rada diskutovala o súčasných výmenách s Irakom o jeho jadrovom programe. Znovu potvrdila, že bude pracovať na príprave cesty pre trvalý a kooperatívne dlhodobý vzťah s Iránom, vrátane politických, obchodných a technologických rozmerov.

39.	Zdôraznila dôležitosť, ktorú pripisuje budovaniu dôvery v mierový charakter iránskeho jadrového programu a potrebu transparentnosti a plnenia rezolúcií Riadiacej rady MAAE. Úplné a trvalé zastavenie všetkých aktivít obohacovania a opätovného spracovania na dobrovoľnom základe by otvorilo dvere pre rozhovory o dlhodobej spolupráci  ponúkajúcej vzájomné výhody.

40.	
Potvrdila, že Európska únia a jej členské štáty by mali ostať aktívne zainteresované - menovite prostredníctvom úsilia Francúzka, Nemecka a Spojeného kráľovstva a vysokého splnomocnenca - na dosiahnutí progresu o iránskych jadrových otázkach pred zasadnutím riadiacej rady MAAE, ktoré začína 25. novembra 2004.

41.	Ak súčasné výmeny povedú k úspešnému záveru, Európska rada súhlasila, aby rokovania o dohode o obchode a spolupráci začali ihneď ako sa overí zastavenie.

Ukrajina

42.	Európska rada si cení Ukrajinu ako kľúčového suseda a partnera. Preto ľutuje, že prvé kolo prezidentských volieb na Ukrajine 31. októbra nesplnilo medzinárodné štandardy pre demokratické voľby.

43.	EÚ víta vysokú účasť voličov ako pozitívny prvok.

44.	Európska rada vyzýva ukrajinské orgány na včasné riešenie zaznamenaných nedostatkov pred druhým kolom volieb a vytvorenie podmienok, ktoré umožnia slobodné a spravodlivé voľby, najmä rovný prístup k štátnym médiám pre oboch uchádzačov.

Spoločná stratégia o Stredomorí

45.	Európska rada zobrala na vedomie správu o vykonávaní Spoločnej stratégie o Stredomorskom regióne a schválila rozšírenie obdobia jej uplatňovania o 18 mesiacov do 23. januára 2006.

________________________

PRÍLOHA I

HAAGSKY PROGRAM

POSILŇOVANIE SLOBODY, BEZPEČNOSTI A SPRAVODLIVOSTI
V EURÓPSKEJ ÚNII

I.	ÚVOD

Európska rada opätovne potvrdzuje prioritné postavenie, ktoré pripisuje rozvoju priestoru slobody, bezpečnosti a spravodlivosti ako reakciu na hlavné obavy obyvateľov štátov združených v únii.

V posledných rokoch Európska únia zintenzívnila svoju úlohu pri posilňovaní policajnej, colnej a justičnej spolupráce a rozvoji koordinovanej politiky týkajúcej sa azylu, prisťahovalectva a kontroly na vonkajších hraniciach. Tento trend bude pokračovať pevnejším ustanovením spoločného priestoru slobody, bezpečnosti a spravodlivosti v Zmluve o Ústave pre Európu, ktorá bola 29. októbra 2004 podpísaná v Ríme. Táto zmluva a predchádzajúce zmluvy z Maastrichtu, Amsterdamu a Nice postupne prispeli k vytvoreniu spoločného právneho rámca v oblasti spravodlivosti a vnútorných vecí a integráciu tejto oblasti politiky s ostatnými oblasťami politiky únie.

Od zasadania Európskej rady v Tampere v roku 1999 sa politika únie v oblasti spravodlivosti a vnútorných vecí rozvíjala v rámci všeobecného programu. Aj keď sa nepodarilo dosiahnuť všetky pôvodné ciele, došlo k podstatnému a koordinovanému pokroku. Európska rada víta dosiahnuté výsledky v období prvých piatich rokov: ustanovili sa základy pre spoločnú azylovú a prisťahovaleckú politiku, pripravila sa harmonizácia hraničných kontrol, zlepšila sa policajná spolupráca a podstatne pokročili základné práce na justičnej spolupráci na základe zásady vzájomného uznávania súdnych rozhodnutí a rozsudkov .

Bezpečnosť Európskej únie a jej členských štátov nadobudla naliehavejší charakter, hlavne v súvislosti s teroristickými útokmi v Spojených štátoch 11. septembra 2001 a v Madride 11. marca 2004. Občania Európy od Európskej únie právom očakávajú, že keďže garantuje dodržiavanie základných slobôd a práv, zaujme efektívnejší, jednotný postup k cezhraničným problémom ako je napr. nelegálna migrácia, obchodovanie s ľuďmi a pašovanie ľudí, terorizmus a organizovaný zločin, a rovnako k tomu, ako im predchádzať. Predovšetkým v oblasti bezpečnosti sa zvyšuje dôležitosť koordinácie a súladu medzi vnútorným a vonkajším rozmerom a je potrebné, aby sa v tom naďalej dôrazne pokračovalo.

Po piatich rokoch od zasadnutia Európskej rady v Tampere prišiel čas, aby nový program umožnil únii stavať na úspechoch a efektívne reagovať na nové výzvy, ktorým čelí. Za týmto účelom prijala Európska rada tento nový viacročný program s názvom Haagsky program. Odráža ambície tak, ako sú vyjadrené v Zmluve o Ústave pre Európu, a napomáha únii pri príprave na nadobudnutie jej platnosti. Zohľadňuje hodnotenie Komisie, ktoré Európska rada uvítala v júni 2004, ako aj odporúčanie prijaté Európskym parlamentom 14. októbra 2004, najmä v súvislosti s prechodom k hlasovaniu kvalifikovanou väčšinou a spolurozhodovaniu, ako to predpokladá článok 67 ods. 2 ZES.

Cieľom Haagskeho programu je zlepšenie spoločnej kapacity únie a jej členských štátov pokiaľ ide o zaručovanie základných práv, minimálnych procedurálnych záruk a prístupu k spravodlivosti, poskytnutie ochrany osobám v núdzi v súlade so Ženevským dohovorom o utečencoch a inými medzinárodnými zmluvami, regulovanie migračných tokov a kontroly na vonkajších hraniciach únie, boj proti cezhraničnému organizovanému zločinu a potláčanie hrozby terorizmu, pochopenie potenciálu Europolu a Eurojustu, aj naďalej vzájomné uznávanie súdnych rozhodnutí a osvedčení v občianskych aj trestných veciach, odstraňovanie právnych a súdnych prekážok v súdnych sporoch v občianskych a rodinných veciach, ktoré majú cezhraničné dôsledky. Toto je cieľ, ktorý je nutné dosiahnuť v záujme našich občanov rozvojom Spoločného azylového systému a tým, že sa zlepší prístup k súdnym orgánom, praktická policajná a justičná spolupráca, aproximácia práva a rozvoj spoločných politík.

Kľúčovým prvkom v blízkej budúcnosti bude predchádzanie a potláčanie terorizmu. Spoločný postup v tejto oblasti by sa mal zakladať na zásade, že pri zachovávaní národnej bezpečnosti by mali členské štáty brať plne do úvahy bezpečnosť únie ako celku. Okrem toho bude Európska rada požiadaná, aby prijala v decembri 2004 novú Európsku stratégiu boja proti drogám 2005-2012, ktorá bude pripojená k tomuto programu.

Európska rada považuje spoločný projekt posilňovania priestoru slobody, bezpečnosti a spravodlivosti za podstatný pri zaručovaní bezpečnosti spoločenstiev, vzájomnej dôvery a právneho štátu v celej únii. Sloboda, spravodlivosť, kontroly na vonkajších hraniciach, vnútorná bezpečnosť a predchádzanie terorizmu by sa mali odteraz v rámci celej únie považovať za nedeliteľné. Primeraná úroveň ochrany priestoru slobody, bezpečnosti a spravodlivosti vyžaduje zosúladenú činnosť a vo viacerých oblastiach na úrovni EÚ ako aj vnútroštátnej úrovni medzi príslušnými orgánmi činnými v trestnom konaní, najmä políciou, colnými orgánmi a hraničnou strážou.

So zreteľom na tento program, Európska rada vyzýva Komisiu, aby v roku 2005 predložila Rade akčný plán, v ktorom ciele a priority tohto programu budú pretransformované na konkrétne činnosti. Plán bude obsahovať časový harmonogram na prijatie a vykonanie všetkých činností.  Európska rada vyzýva Radu, aby zabezpečila dodržiavanie tohto časového harmonogramu pre každé z viacerých opatrení. Komisia sa vyzýva, aby Rade predložila výročnú správu o uskutočňovaní Haagskeho programu („výsledková tabuľka“).

II.	VŠEOBECNÉ usmernenia

1.	Všeobecné zásady
Nižšie uvedený program sa usiluje reagovať na výzvy a očakávania našich občanov. Zakladá sa na pragmatickom prístupe a nadväzuje na prebiehajúcu prácu vyplývajúcu z programu z Tampere, súčasné akčné plány a hodnotenie opatrení prvej generácie. Taktiež sa zakladá na všeobecných zásadách subsidiarity, proporcionality, solidarity a rešpektovaní rôznych právnych systémov a tradícií členských štátov.

Zmluva o Ústave pre Európu (ďalej len Ústavná zmluva) poslúžila pre cieľ, ktorý sa má dosiahnuť, ako usmernenie, ale existujúce zmluvy predstavujú pre činnosť Rady právny základ až dovtedy, kým Ústavná zmluva vstúpi do platnosti. Z tohto dôvodu boli rôzne oblasti politík preskúmané s cieľom učiť, či už môžu začať prípravné práce alebo štúdie, aby sa mohli prijať opatrenia ustanovené v Ústavnej zmluve, keď Ústavná zmluva nadobudne platnosť.

Základné práva tak, ako ich zaručuje Európsky dohovor o ľudských právach a Charta základných práv v časti II Ústavnej zmluvy vrátane vysvetliviek, ako aj Ženevský dohovor o utečencoch, sa musia v plnej miere dodržiavať. Zároveň sa program usiluje o dosiahnutie skutočného a podstatného pokroku smerom k posilneniu vzájomnej dôvery a k podpore spoločných politík v prospech všetkých našich občanov.

2.	Ochrana základných práv
Prevzatie Charty do Ústavnej zmluvy a pristúpenie k Európskemu dohovoru o ochrane ľudských práv a základných slobôd bude právne zaväzovať úniu vrátane jej inštitúcií, aby zabezpečila, že vo všetkých jej oblastiach činnosti sa základné práva nie len dodržujú ale aj aktívne presadzujú.

V tejto súvislosti Európska rada, pripomínajúc svoj pevný záväzok čeliť akejkoľvek forme rasizmu, antisemitizmu a xenofóbii, tak ako to vyjadrila v decembri 2003, víta oznámenie Komisie o rozšírení mandátu Európskeho strediska pre monitorovanie rasizmu a xenofóbie na Agentúru pre ľudské práva.

3.	Realizácia a hodnotenie
Hodnotenie programu z Tampere zo strany Komisie preukázalo jasnú potrebu primeranej a včasnej realizácie a hodnotenia všetkých druhov opatrení v priestore slobody, bezpečnosti a spravodlivosti.

Je dôležité, aby Európska rada v roku 2005 vytvorila praktické metódy na uľahčenie včasnej realizácie vo všetkých oblastiach politiky: opatrenia, ktoré vyžadujú, aby prostriedky vnútroštátnych orgánov mali vhodné plány na zabezpečenie efektívnej realizácie a dĺžka obdobia realizácie by mala užšie súvisieť s komplexnosťou daného opatrenia. Pravidelné správy o pokroku, ktoré pre Radu vypracuje Komisia by mali byť počas obdobia realizácie podnetom pre činnosť v členských štátoch.

Hodnotenie realizácie, ako aj účinky všetkých opatrení sú podľa názoru Rady dôležité pre účinnosť činnosti únie. Hodnotenia uskutočnené od 1. júla 2005 musia byť systematické, objektívne, nestranné a účinné, pričom by sa malo zamedziť príliš veľkému administratívnemu zaťaženiu vnútroštátnych orgánov a Komisie. Ich cieľom by malo byť posúdenie fungovania opatrenia a navrhnutie riešenia problémov, ktoré sa vyskytli pri jeho realizácii a/alebo uplatňovaní. Komisia vypracuje výročnú hodnotiacu správu o opatreniach, ktoré sa majú predložiť Rade a informovať o nich Európsky parlament a národné parlamenty.

Európska komisia sa vyzýva, aby vypracovala návrhy o úlohe Európskeho parlamentu a národných parlamentov pri hodnotení činnosti Eurojustu a kontrole činnosti Europolu, ktoré budú predmetom diskusie, keď Ústavná zmluva nadobudne platnosť.

4.	Kontrola
Keďže program sa bude realizovať v období, počas ktorého Ústavná zmluva vstúpi do platnosti, považuje sa za užitočné jeho realizáciu preskúmať. Preto sa Komisia vyzýva, aby do nadobudnutia platnosti Ústavnej zmluvy (1. november 2006) podala správu Európskej rade o dosiahnutom pokroku a navrhla potrebné doplnenie programu, pričom zohľadní meniaci sa právny základ v dôsledku jej nadobudnutia platnosti. 

III.	OSOBITNÉ USMERNENIA

1.	POSILŇOVANIE SLOBODY

1.1	Občianstvo Únie
Právo každého občana EÚ na slobodný pohyb a pobyt na území členských štátov je ústredným právom občianstva únie. Praktická podstata občianstva únie sa posilní vykonávaním smernice 2004/38 v plnej miere, ktorá zrozumiteľne a jednoducho kodifikuje právo spoločenstva v tejto oblasti. Komisia sa žiada, aby v roku 2008 predložila Rade a Európskemu parlamentu správu, ku ktorej budú pripojené návrhy, ak je to vhodné, podľa ktorých sa umožní občanom EÚ pohybovať sa v rámci Európskej únie za podobných podmienok ako sa štátni príslušníci členského štátu pohybujú alebo menia miesto svojho pobytu vo svojej vlastnej krajine, v súlade so zavedenými zásadami práva spoločenstva.

Európska rada vyzýva inštitúcie únie, aby v rámci svojich právomocí udržiavali otvorený, transparentný a pravidelný dialóg s reprezentatívnymi združeniami a občianskou spoločnosťou a podporovali a uľahčovali účasť občanov na verejnom živote. Európska rada vyzýva najmä Radu a Komisiu, aby venovali zvláštnu pozornosť boju proti antisemitizmu, rasizmu a xenofóbii.

1.2	Azyl, migrácia a hraničná politika
Medzinárodná migrácia bude pokračovať. Je potrebný komplexný postup, ktorý by zahŕňal všetky etapy migrácie zohľadňujúc pritom základné príčiny migrácie, politiky vstupu a prijímania a politiku integrácie a návratu.

S cieľom zabezpečiť takýto postup Európska rada nalieha na Radu, členské štáty a Komisiu, aby presadzovali koordinované, pevné a efektívne pracovné vzťahy medzi orgánmi, ktoré sú zodpovedné za politiku v oblasti migrácie a azylu a orgánmi, ktoré sú zodpovedné za iné oblasti politiky, ktoré sú pre tieto oblasti podstatné.

Súčasný rozvoj Európskej politiky v oblasti azylu a migrácie by sa mal zakladať na spoločnej analýze migračných javov zo všetkých ich hľadísk. Je veľmi dôležité posilnenie zhromažďovania, poskytovania, výmeny a účinného využívania aktuálnych informácií a údajov o každom podstatnom vývoji v oblasti migrácie.

Druhá etapa rozvoja spoločnej politiky v oblasti azylu, migrácie a hraníc začala 1. mája 2004. Mala by sa zakladať na solidarite a spravodlivom zdieľaní zodpovednosti vrátane jej finančných implikácií a užšej praktickej spolupráci medzi členskými štátmi v oblasti technickej pomoci, vzdelávania a výmeny informácií, monitorovania primeraného a včasného vykonávania a uplatňovania nástrojov ako aj ďalšej harmonizácie právnych predpisov.

Európska rada, zohľadňujúc hodnotenie Komisie a pevné postoje vyjadrené Európskym parlamentom v jeho odporúčaní, žiada Radu, aby prijala rozhodnutie založené na článku 67 ods. 2 ZES bezprostredne po formálnej porade s Európskym parlamentom a najneskôr do 1. apríla 2005 uplatnila postup ustanovený v článku 251 ZES na všetky opatrenia na posilnenie slobody podľa hlavy IV podliehajúce Zmluve z Nice, s výnimkou legálnej migrácie.

1.3	Spoločný európsky azylový systém
Cieľom spoločného európskeho azylového systému v jeho druhej etape bude zriadenie spoločného azylového postupu a jednotného štatútu pre tie osoby, ktorým bol udelený azyl alebo doplnková ochrana. Bude sa zakladať na úplnom uplatňovaní Ženevského dohovoru o utečencoch a iných príslušných zmlúv a bude postavený na dôkladnom a úplnom hodnotení právnych nástrojov, ktoré boli prijaté v prvej etape.

Európska rada nalieha na členské štáty, aby bezodkladne v plnej miere vykonali prvú etapu. V tomto ohľade by mala Rada čo najskôr jednomyseľne prijať v súlade s článkom 67 ods. 5 ZES smernicu o azylovom konaní. Komisia sa vyzýva, aby v roku 2007 ukončila hodnotenie právnych nástrojov prvej etapy a aby predložila Rade a Európskemu parlamentu nástroje a opatrenia druhej etapy s cieľom prijať ich pred koncom roku 2010. V tomto rámci vyzýva Európska rada Komisiu, aby predložila štúdiu o vhodnosti, možnostiach a ťažkostiach ako aj o právnych a praktických dôsledkoch jednotného vybavovania žiadostí o udelenie azylu v rámci únie. Ďalej by sa osobitná štúdia, vypracovaná v úzkej konzultácii s UNHCR, mala zaoberať skutkovou podstatou, vhodnosťou a uskutočniteľnosťou jednotného vybavovania žiadostí o udelenie azylu mimo územia EÚ, doplňujúc tým spoločný európsky azylový systém, a v súlade s príslušnými medzinárodnými normami.

Európska rada vyzýva Radu a Komisiu, aby v roku 2005 vytvorili vhodné štruktúry zahŕňajúce vnútroštátne azylové služby členských štátov s cieľom uľahčiť praktickú a plodnú spoluprácu.  Takto sa okrem iného pomôže členským štátom aj pri vytváraní jednotného postupu pre posudzovanie žiadostí o medzinárodnú ochranu a pri jednotnom zostavovaní, hodnotení a používaní informácií o krajinách pôvodu, ako aj pri reagovaní na určité tlaky na azylové systémy a kapacity na prijímanie, ktoré okrem iného sú dôsledkom ich geografického umiestnenia. Po vytvorení spoločného azylového postupu by sa tieto štruktúry mali transformovať na základe hodnotenia na európsky úrad na podporu všetkých foriem spolupráce medzi členskými štátmi týkajúcej sa spoločného európskeho azylového systému.

Európska rada víta zriadenie nového Európskeho fondu pre utečencov na obdobie rokov 2005-2010 a zdôrazňuje naliehavú potrebu toho, aby členské štáty udržiavali primerané azylové systémy a zariadenia na prijímanie ako prípravu na vytvorenie spoločného azylového postupu. Vyzýva Komisiu, aby vyčlenila existujúce prostriedky na pomoc členským štátom pri vybavovaní žiadostí o udelenie azylu a pri prijímaní kategórií štátnych príslušníkov tretích krajín. Vyzýva Radu, aby tieto kategórie vymedzila na základe návrhu, ktorý Komisia predloží v roku 2005.

1.4	Legálna migrácia a boj proti nelegálnemu zamestnávaniu
Legálna migrácia bude hrať dôležitú úlohu pri posilňovaní európskej znalostnej ekonomiky, pri podpore hospodárskeho rozvoja, a tým prispievať k uskutočňovaniu Lisabonskej stratégie.  Mala by tiež zohrať úlohu v partnerstvách s tretími krajinami.

Európska rada zdôrazňuje, že určovanie objemu prijímania pracovných migrantov spadá do právomoci členských štátov. Zohľadňujúc výsledok diskusií o zelenej knihe o migrácii pracovných síl, najvhodnejšie postupy v členských štátoch a ich význam pre vykonanie Lisabonskej stratégie, Európska rada vyzýva Komisiu, aby pred koncom roku 2005 predložila plán politiky legálnej migrácie vrátane postupov pre prijímanie, ktoré sú schopné včas reagovať na kolísavý dopyt po migrujúcich pracovných silách na trhu práce. 

Keďže neformálne hospodárstvo a nelegálne zamestnávanie môže pôsobiť ako faktor podporujúci nelegálne prisťahovalectvo a viesť k vykorisťovaniu, Európska rada vyzýva členské štáty, aby splnili ciele na zníženie neformálneho hospodárstva stanovené v európskej stratégii zamestnanosti.

1.5	Integrácia štátnych príslušníkov tretích krajín
Úspešná integrácia oprávnene sa zdržiavajúcich štátnych príslušníkov tretích krajín a ich potomkov prospieva stabilite a súdržnosti našich spoločností. Pre dosiahnutie tohto cieľa je dôležité vypracovať účinné politiky a zabrániť izolácii určitých skupín. Preto je dôležitý komplexný prístup za účasti zainteresovaných strán na miestnej, regionálnej, vnútroštátnej a úrovni EÚ.

Uznávajúc už dosiahnutý pokrok, pokiaľ ide o spravodlivé zaobchádzanie so štátnymi príslušníkmi tretích krajín, ktorí sa oprávnene zdržiavajú v EÚ, Európska rada požaduje vytvorenie rovnakých príležitostí pre také osoby, aby sa mohli v plnej miere zúčastňovať na živote spoločnosti. Prekážky integrácie je potrebné aktívne odstrániť.

Európska rada zdôrazňuje potrebu lepšej koordinácie vnútroštátnych integračných politík a iniciatív EÚ v tejto oblasti. Z tohto dôvodu by sa mali ustanoviť spoločné základné zásady súdržného európskeho rámca pre integráciu.

Tieto zásady, spájajúce všetky oblasti politiky týkajúce sa integrácie, by mali obsahovať aspoň tieto aspekty. Integrácia:
•	je stále prebiehajúci, obojstranný proces, ktorý zahŕňa tak oprávnene zdržiavajúcich sa štátnych príslušníkov tretích krajín ako aj hostiteľskú spoločnosť,
•	zahŕňa, ale aj presahuje antidiskriminačnú politiku,
•	znamená rešpektovanie základných hodnôt Európskej únie a základných ľudských práv,
•	vyžaduje základné schopnosti a zručnosti pre účasť na živote spoločnosti,
•	počíta s pravidelnou interakciou a medzikultúrnym dialógom medzi všetkými členmi spoločnosti v rámci spoločných fór a činností s cieľom zlepšiť vzájomné porozumenie,
•	zahŕňa niekoľko oblastí politiky vrátane v oblasti zamestnávania a vzdelávania.

Rámec založený na týchto spoločných základných zásadách bude tvoriť základňu pre budúce iniciatívy v EÚ, opierajúc sa o jasné ciele a spôsoby hodnotenia. Európska rada vyzýva členské štáty, Radu a Komisiu, aby podporovali štrukturálnu výmenu skúseností a informácií o integrácii za pomoci vytvorenia všeobecne prístupnej internetovej stránky.

1.6	Vonkajší rozmer azylu a migrácie

1.6.1	Partnerstvo s tretími krajinami
Azyl a migrácia sú svojou povahou medzinárodnými záležitosťami. Cieľom politiky EÚ by mala byť pomoc tretím krajinám v úzkom partnerstve, kde je to vhodné, za použitia prostriedkov spoločenstva, a úsilie zlepšiť ich kapacity pre riadenie migrácie a ochranu utečencov, zabrániť a bojovať proti nelegálnemu prisťahovalectvu, informovať o zákonných spôsoboch migrácie, riešiť situácie utečencov poskytnutím lepšieho prístupu k trvalým riešeniam, budovať kapacity pre hraničné kontroly, posilňovať bezpečnosť dokumentov a riešiť problém návratu.

Európska rada uznáva, že nedostatočne riadené migračné toky môžu mať za následok humanitárne katastrofy. Chcela by vyjadriť svoje veľké znepokojenie nad ľudskými tragédiami, ktoré sa dejú v Stredomorí v dôsledku pokusov nezákonne vstúpiť do EÚ.  Vyzýva všetky štáty, aby posilnili svoju spoluprácu s cieľom zabrániť ďalším stratám na životoch.

Európska rada vyzýva Radu a Komisiu, aby pokračovali v procese úplného začleňovania migrácie do existujúcich a budúcich vzťahov EÚ s tretími krajinami.  Vyzýva Komisiu, aby do jari 2005 dokončila začleňovanie migrácie do správ o stratégii krajiny a regiónu pre všetky príslušné tretie krajiny.

Európska rada uznáva potrebu, aby EÚ prispievala v duchu zdieľanej zodpovednosti k prístupnejšiemu, spravodlivejšiemu a účinnejšiemu medzinárodnému systému ochrany v partnerstve s tretími krajinami a vytvorila čo najskôr prístup k ochrane a trvalým riešeniam. Krajiny v regiónoch pôvodu a prechodu budú podporované v ich úsilí posilniť kapacity na ochranu utečencov. Z tohto dôvodu vyzýva Európska rada všetky tretie krajiny, aby pristúpili k Ženevskému dohovoru o utečencoch a dodržiavali ho.

1.6.2	Partnerstvo s krajinami a regiónmi pôvodu
Európska rada víta oznámenie Komisie o zlepšovaní prístupu k trvalým riešeniam a vyzýva Komisiu, aby vypracovala v partnerstve s dotknutými tretími krajinami a v úzkej konzultácii a spolupráci s UNHCR Regionálny program ochrany EÚ. Tieto programy sa budú zakladať na získaných skúsenostiach počas pilotných programov ochrany, ktoré sa začnú pre koncom roku 2005. Tieto programy budú obsahovať rôzne príslušné nástroje zamerané predovšetkým na budovanie kapacít a budú zahŕňať jednotný program presídlenia pre členské štáty, ktoré prejavia vôľu zúčastniť sa na takomto programe.

Politiky, ktoré prepájajú migráciu, rozvojovú spoluprácu a humanitárnu pomoc, by mali byť súdržné a mali by sa vypracovať v spolupráci a v rámci dialógu s krajinami a regiónmi pôvodu. Európska rada víta už dosiahnutý pokrok, vyzýva Radu, aby tieto politiky rozvinula s dôrazom na základné príčiny, hnacie faktory a zmieňovanie chudoby a nalieha na Komisiu, aby do jari 2005 predložila konkrétne a starostlivo vypracované návrhy.

1.6.3.	Partnerstvo s krajinami a regiónmi tranzitu
Pokiaľ ide krajiny tranzitu, Európska rada zdôrazňuje potrebu zintenzívniť spoluprácu a budovanie kapacít na južných ako aj na východných hraniciach EÚ s cieľom umožniť týmto krajinám lepšie riadiť migráciu a poskytovať primeranú ochranu utečencom. Podpora pri budovaní kapacít vo vnútroštátnych azylových systémoch a pre hraničné kontroly a širšia spolupráca v otázkach migrácie sa bude poskytovať tým krajinám, ktoré preukážu skutočné úsilie plniť svoje záväzky vyplývajúce zo Ženevského dohovoru o utečencoch.

Návrh nariadenia o vytvorení európskeho nástroja susedstva a partnerstva poskytuje strategický rámec pre posilnenie spolupráce a dialógu o azyle a migrácii so susednými krajinami, okrem iného v oblasti Stredomoria, a pre iniciovanie nových opatrení. V tejto súvislosti požaduje Európska rada správu o pokroku a úspechoch pred koncom roku 2005.

1.6.4	Politika návratu a readmisie
Migranti, ktorí nemajú alebo už stratili právo oprávnene sa zdržiavať v EÚ, sa musia dobrovoľne alebo, ak je to nevyhnutné, povinne vrátiť. Európska rada žiada, aby sa zriadila účinná politika odsunu a repatriácie založená na spoločných normách, s cieľom zaručiť humánny spôsob návratu a plné rešpektovanie ľudských práv a dôstojnosti týchto osôb.

Európska rada považuje za dôležité, aby Rada zahájila diskusie o minimálnych normách pre postupy pri návrate, ako aj o minimálnych normách na podporu účinných národných snáh o odsun na začiatku roku 2005. Návrh by mal tiež zohľadňovať osobitné obavy vzhľadom na zaručenie verejného poriadku a bezpečnosti. Je potrebné vytvoriť jednotný postup medzi politikou návratu a všetkými ostatnými aspektmi vonkajších vzťahov spoločenstva s tretími krajinami, ako aj klásť osobitný dôraz na problém štátnych príslušníkov týchto tretích krajín, ktorí nemajú pasy alebo iné identifikačné doklady.

Európska rada požaduje:
•	užšiu spoluprácu a vzájomnú technickú pomoc,
•	začatie prípravnej etapy pre zriadenie Európskeho fondu pre návrat,
•	zriadenie spoločných integrovaných programov pre návrat špecifické pre danú krajinu a región,
•	zriadenie Európskeho fondu pre návrat do roku 2007, zohľadňujúc pritom zhodnotenie prípravnej etapy;
•	včasné uzavretie readmisných dohôd spoločenstva,
•	aby Komisia čo najskôr vymenovala osobitného zástupcu pre spoločnú readmisnú politiku.

1.7	Riadenie migračných tokov

1.7.1	Hraničné kontroly a boj proti nelegálnemu prisťahovalectvu 
Európska rada zdôrazňuje dôležitosť rýchleho odstránenia kontrol na vnútorných hraniciach, pokračujúceho postupného budovania integrovaného systému správy vonkajších hraníc a posilňovania kontrol a dozoru na vonkajších hraniciach únie.  V tomto ohľade sa zdôrazňuje potreba solidarity a spravodlivého zdieľania zodpovednosti vrátane jej finančných implikácií medzi členskými štátmi.

Európska rada nalieha na Radu, Komisiu a členské štáty, aby podnikli všetky potrebné opatrenia s cieľom dosiahnuť čo najskôr odstránenie kontrol na vnútorných hraniciach za predpokladu, že všetky požiadavky na uplatňovanie Schengenského acquis boli splnené a po tom, ako v roku 2007 začne fungovať Schengenský informačný systém (SIS II). S cieľom dosiahnuť tento cieľ by sa v prvej polovici roku 2006 malo začať hodnotenie vykonávania acquis, ktoré nesúvisí s SIS II.

Európska rada víta zriadenie Európskej agentúry pre riadenie operačnej spolupráce na vonkajších hraniciach 1. mája 2005. Žiada Komisiu, aby Rade predložila hodnotenie agentúry pred koncom roku 2007. Hodnotenie by malo obsahovať posúdenie úloh agentúry a hodnotenie, či by sa agentúra mala zaoberať inými aspektmi správy hraníc, vrátane posilnenej spolupráce s colnými a inými príslušnými orgánmi zodpovednými za bezpečnostné otázky týkajúce sa tovarov.

Kontrola a dozor na vonkajších hraniciach spadajú do právomoci vnútroštátnych pohraničných orgánov. Na podporu členských štátov v súvislosti s osobitnými požiadavkami na kontrolu a dozor na dlhých alebo náročných úsekoch vonkajších hraníc a tam, kde členské štáty čelia zvláštnym a nepredpokladaným okolnostiam v dôsledku mimoriadnych migračných tlakov na týchto hraniciach Európska rada:
•	vyzýva Radu, aby po vykonaní riadnej analýzy rizík zo strany Agentúry pre správu hraníc a konajúc v rámci svojho rámca vytvorila tímy národných expertov, ktorí môžu členským štátom na ich žiadosť poskytnúť rýchlu technickú a operačnú pomoc, na základe návrhu Komisie o primeraných právomociach a financovaní takýchto tímov, ktorý bude predložený v roku 2005,
•	vyzýva Radu a Komisiu, aby najneskôr do konca roku 2006 zriadili fond pre správu hraníc spoločenstva,
•	vyzýva Komisiu, aby potom, ako sa dokončí odstraňovanie kontrol na vnútorných hraniciach, predložila návrh na doplnenie existujúceho Schengenského hodnotiaceho mechanizmu o dozorný mechanizmus, čím sa zabezpečí plná účasť expertov členských štátov a zahrnutie neohlásených kontrol.

Preskúmanie úloh agentúry, ktoré sú vymedzené vyššie, a najmä zhodnotenie fungovania tímov národných expertov, by malo zahŕňať možnosť zriadenia európskeho systému pohraničnej stráže.

Európska rada vyzýva členské štáty, aby zlepšili svoje spoločné analýzy migračných trás a praktík pašovania a nezákonného obchodu a kriminálnych sietí aktívnych v tejto oblasti, okrem iného aj v rámci Agentúry pre správu hraníc a v úzkej spolupráci s Europolom a Eurojustom. Rovnako žiada Radu a Komisiu, aby zabezpečili dôsledné zriadenie sietí spolupráce v príslušných tretích krajinách v oblasti prisťahovalectva. V tejto súvislosti Európska rada víta podnety členských štátov na dobrovoľnú spoluprácu na mori, najmä pri záchranných akciách, v súlade s vnútroštátnym a medzinárodným právom, a ak je to možné, vrátane budúcej spolupráce s tretími krajinami.

S cieľom zaručiť vytvorenie spoločných noriem, najlepšej praxe a mechanizmov na predchádzanie a boj proti obchodovaniu s ľuďmi, Európska rada vyzýva Radu a Komisiu, aby v roku 2005 vypracovali plán.

1.7.2	Biometria a informačné systémy
Riadenie migračných tokov vrátane boja proti nelegálnemu prisťahovalectvu by malo byť posilnené prostredníctvom vytvorenia kontinua bezpečnostných opatrení, ktoré účinne prepája postupy pri žiadostiach o víza a postupy pri vstupe a výstupe na vonkajších hraničných prechodoch. Takéto opatrenia sú tiež dôležité pri prevencii a potláčaní trestnej činnosti, najmä terorizmu. Aby to bolo možné dosiahnuť, je potrebný jednotný postup a zosúladené riešenia v EÚ týkajúce sa biometrických identifikátorov a údajov.

Európska rada požaduje, aby Rada preskúmala, ako možno maximalizovať účinnosť a interoperabilitu informačných systémov EÚ pri riešení nelegálneho prisťahovalectva a zlepšovaní hraničných kontrol, ako aj riadenie týchto systémov na základe oznámenia Komisie o interoperabilite medzi Schengenským informačným systémom (SIS II), Vízovým informačným systémom a EURODACom, ktoré bude vydané v roku 2005, zohľadňujúc pritom potrebu vytvoriť správnu rovnováhu medzi účelmi vynucovania práva a dodržiavaním základných práv jednotlivcov.

Európska rada vyzýva Radu, Komisiu a členské štáty, aby bezodkladne pokračovali vo svojom úsilí integrovať biometrické indetifikátory do cestovných dokladov, víz, povolení na pobyt, pasov občanov EÚ a informačných systémov a aby sa pripravili na vytvorenie minimálnych noriem pre národné preukazy totožnosti, zohľadňujúc pritom normy ICAO.

1.7.3	Vízová politika
Európska rada zdôrazňuje potrebu ďalej rozvíjať spoločnú vízovú politiku ako súčasť viacvrstvového systému, ktorého cieľom je uľahčovanie legitímneho cestovania a riešenie nelegálneho prisťahovalectva prostredníctvom ďalšej harmonizácie vnútroštátnych právnych predpisov a postupov pri odbavovania na miestnych konzulárnych misiách. Spoločné vízové úrady sa by mali zriadiť z dlhodobého hľadiska, zohľadňujúc diskusie o vytvorení Európskeho úradu pre vonkajšie činnosti. Európska rada víta podnety jednotlivých členských štátov, ktoré dobrovoľne spolupracujú pri združovaní zamestnancov a prostriedkoch na vydávanie víz.

Európska rada:
•	vyzýva Komisiu, aby ako prvý krok navrhla potrebné zmeny a doplnenia s cieľom ešte viac posilniť vízové politiky, a aby v roku 2005 predložila návrh o vytvorení spoločných žiadateľských centier, ktoré sa budú okrem iného zameriavať na možné synergie spojené s rozvojom VIS, prehodnotila spoločné konzulárne pokyny a najneskôr do začiatku roku 2006 predložila vhodný návrh,
•	zdôrazňuje dôležitosť rýchleho zavedenia VIS, začínajúc začlenením okrem iného alfanumerických údajov a fotografií do konca roku 2006 a biometrických údajov najneskôr do konca roku 2007,
•	vyzýva Komisiu, aby bezodkladne predložila potrebný návrh s cieľom dodržať dohodnutý časový rámec pre vykonanie VIS,
•	vyzýva Komisiu, aby pokračovala vo svojom úsilí zabezpečiť, aby občania všetkých členských štátov mohli čo najskôr cestovať bez krátkodobých víz do všetkých tretích krajín, ktorých štátni príslušníci môžu cestovať do EÚ bez víz,

•	vyzýva Radu a Komisiu, aby s cieľom rozvinúť spoločný prístup preskúmali, či by v kontexte readmisnej politiky ES bolo v jednotlivých prípadoch vhodné uľahčiť vydávanie krátkodobých víz štátnym príslušníkom tretích krajín, ak je to možné na recipročnom základe, ako súčasť skutočného partnerstva vo vonkajších vzťahoch vrátane otázok spojených s migráciou.

2.	POSILŇOVANIE BEZPEČNOSTI

2.1	Zlepšovanie výmeny informácií
Európska rada je presvedčená, že posilňovanie slobody, bezpečnosti a spravodlivosti si vyžaduje inovatívny prístup k cezhraničnej výmene informácií orgánov činných v trestnom konaní. Samotná skutočnosť, že informácie prekračujú hranice, by už nemala byť podstatná.

S platnosťou od 1. januára 2008 by sa výmena takýchto informácií mala riadiť podmienkami stanovenými so zreteľom na zásadu dostupnosti, čo znamená, že v celej únii pracovník orgánu činného v trestnom konaní v jednom členskom štáte, ktorý potrebuje informácie za účelom výkonu svojich právomocí, ju môže získať od iného členského štátu a že orgán činný v trestnom konaní v inom členskom štáte, ktorý disponuje touto informáciou ju poskytne na uvedený účel, zohľadňujúc požiadavku prebiehajúceho vyšetrovania v tomto štáte.

Bez toho, aby bola dotknutá prebiehajúca práca, sa Komisia vyzýva, aby najneskôr do konca roku 2005 predložila návrhy o vykonávaní zásady dostupnosti, v ktorých by sa mali tieto kľúčové podmienky prísne dodržať:
•	výmena sa môže uskutočniť len za účelom výkonu zákonnej povinnosti,
•	musí byť zaručená integrita údajov, ktoré sa majú vymieňať,
•	potreba chrániť zdroje informácií a zabezpečiť dôvernosť údajov vo všetkých štádiách výmeny a následne po nej,
•	
musia byť uplatňovať spoločné normy pre prístup k údajom a spoločné technické normy,
•	musí byť zabezpečiť dozor nad dodržiavaním ochrany údajov a vhodná kontrola pred výmenou a po nej,
•	jednotlivci musia byť chránení pred zneužitím údajov a mať právo požiadať o opravu nesprávnych údajov.

Metódy výmeny informácií by mali v plnej miere využívať nové technológie a musia byť prispôsobené na všetky typy informácií, ak je to vhodné pomocou recipročného prístupu alebo interoperability národných databáz alebo priameho (on-line) prístupu, vrátane prístupu pre Europol do existujúcich centrálnych databáz EÚ, ako napr. SIS.  Nové centralizované európske databázy by mali byť vytvorené iba na základe štúdií, ktoré preukazujú ich pridanú hodnotu.

2.2	Terorizmus
Európska rada zdôrazňuje, že účinné predchádzanie a boj proti terorizmu pri úplnom dodržiavaní základných práv vyžaduje, aby členské štáty neobmedzovali svoje činnosti na zachovávanie vlastnej bezpečnosti, ale aby sa tiež sústredili na zachovávanie bezpečnosti únie ako celku.

Ako cieľ to znamená, že členské štáty:
•	 využívajú právomoci svojich spravodajských a bezpečnostných služieb nielen na to, aby čelili hrozbám svojej vlastnej bezpečnosti, ale prípadne aj na ochranu vnútornej bezpečnosti iného členského štátu,
•	okamžite upovedomia príslušné orgány ostatných členských štátov o akýchkoľvek informáciách, ktoré sú dostupné ich službám a ktoré sa týkajú hrozieb pre vnútornú bezpečnosť týchto ostatných členských štátov,
•	v prípadoch, kedy osoby alebo tovary podliehajú dozoru zo strany bezpečnostných služieb v súvislosti s teroristickou hrozbou, zabezpečia, že nevznikanú nedostatky pri dozore v dôsledku prekročenia hraníc.

Z krátkodobého hľadiska sa musia v plnej miere naďalej vykonávať všetky prvky vyhlásenia Európskej rady z 25. marca 2004 a akčného plánu EÚ o boji proti terorizmu, najmä by malo dôjsť k posilnenému využívaniu Europolu a Eurojustu a koordinátor EÚ pre boj proti terorizmu by mal v tomto úsilí napomáhať.

V tomto kontexte pripomína Európska rada svoju výzvu Komisii na predloženie návrhu spoločného prístupu EÚ na využívanie údajov o cestujúcich pre hraničnú a leteckú bezpečnosť a na iné účely pri vynucovaní práva. 

Mala by sa zachovať vysoká úroveň výmeny informácií medzi bezpečnostnými službami. Napriek tomu by sa mala zlepšiť, berúc pritom do úvahy všeobecnú zásadu dostupnosti tak, ako bola vymedzená v odseku 2.1 vyššie a zohľadňujúc najmä zvláštne okolnosti, ktoré sa vzťahujú na pracovné postupy bezpečnostných služieb, napr. potrebu zabezpečiť metódy zhromažďovania informácií, zdroje informácií a trvalú dôvernosť údajov aj po ich výmene. 

S účinnosťou od 1. januára 2005 bude SitCen Rade poskytovať strategickú analýzu hrozby terorizmu, ktorá sa bude zakladať na správach spravodajských a bezpečnostných služieb členských štátov, a ak to bude potrebné, na informáciách, ktoré poskytne Europol.

Európska rada zdôrazňuje význam opatrení na boj proti financovaniu terorizmu. Očakáva preskúmanie súdržnosti celkového prístupu, ktorý jej predloží generálny tajomník/vysoký splnomocnenec a Komisia na jej zasadnutie v decembri 2004. Táto stratégia by mala navrhnúť spôsoby zlepšenia účinnosti existujúcich nástrojov, ako napr. monitorovanie podozrivých finančných tokov a zmrazovanie aktív, a navrhnúť nové nástroje vo vzťahu k hotovostným transakciám a inštitúciám, ktoré sa na nich podieľajú.

Komisia sa vyzýva, aby pripravila návrhy zamerané na zvýšenie bezpečnosti skladovania a prepravy výbušnín ako aj na zabezpečovanie sledovateľnosti priemyselných a chemických prekurzorov.

Európska rada tiež zdôrazňuje potrebu zabezpečenia primeranej ochrany a pomoci obetiam terorizmu.

Rada by mala do konca roka 2005 vypracovať dlhodobú stratégiu, ktorá by sa zaoberala faktormi, ktoré prispievajú k radikalizácii a náboru pre teroristické činy.

Všetky nástroje, ktoré má k dispozícii Európska únia, by sa mali použiť jednotným spôsobom tak, aby v plnej miere reagovali na kľúčovú obavu – boj proti terorizmu.  Na tento účel by mali ministri SVV v rámci Rady zohrávať vedúcu rolu, zohľadňujúc úlohu Rady pre všeobecné záležitosti a vonkajšie vzťahy. Komisia by mala v dostatočnom predstihu preskúmať legislatívu spoločenstva, aby bolo možné súčasne prijať opatrenia, ktoré sa prijmú na boj proti terorizmu.

Európska únia bude naďalej posilňovať svoje úsilie vo vonkajšom rozmere oblasti slobody, bezpečnosti a spravodlivosti, orientujúc sa pritom na boj proti terorizmu. V tomto kontexte vyzýva Radu, aby v spojení s Europolom a Európskou agentúrou na správu hraníc vytvorila sieť národných expertov na predchádzanie a boj proti terorizmu a na hraničné kontroly, ktorí budú k dispozícii, aby reagovali na žiadosti tretích krajín o technickú pomoc pri vzdelávaní a školení ich orgánov.

Európska rada nalieha na Komisiu, aby zvýšila financovanie projektov na budovanie kapacít v tretích krajinách v oblasti boja proti terorizmu a zabezpečila, že disponuje dostatočnými odbornými poznatkami, aby mohla takéto projekty účinne uskutočňovať. Rada tiež vyzýva Komisiu, aby zabezpečila, že navrhovaná revízia existujúcich nástrojov upravujúcich vonkajšiu pomoc bude obsahovať vhodné ustanovenia, ktoré umožnia rýchlu, flexibilnú a cielenú pomoc v boji proti terorizmu.

2.3	Policajná spolupráca 
Účinný boj proti cezhraničnej organizovanej a inej závažnej trestnej činnosti a terorizmu vyžaduje intenzívnejšiu praktickú spoluprácu medzi policajnými a colnými orgánmi členských štátov a s Europolom a lepšie využívanie existujúcich nástrojov v tejto oblasti.

Európska rada nalieha na členské štáty, aby umožnili Europolu v spolupráci s Eurojustom zohrávať kľúčovú úlohu v boji proti závažnej cezhraničnej (organizovanej) trestnej činnosti a terorizmu:
•	ratifikáciou a účinným vykonávaním potrebných právnych nástrojov do konca roku 2004,
•	včasným poskytnutím všetkých informácií vysokej kvality Europolu,
•	podporou dobrej spolupráce medzi príslušnými vnútroštátnymi orgánmi a Europolom.

S účinnosťou od 1. januára 2006 musí Europol nahradiť svoje „správy o stave trestnej činnosti“ výročnými „hodnoteniami hrozieb“ závažných foriem organizovanej trestnej činnosti na základe poskytnutých informácií členských štátov a príspevku Eurojustu a špeciálnej jednotky policajných riaditeľov. Rada by tieto analýzy mala použiť na vymedzenie ročných strategických priorít, ktoré by slúžili ako usmernenia pre ďalšiu činnosť. Toto by mal byť ďalší krok k splneniu cieľa zriadiť a uplatňovať metodológiu vynucovania práva pod vedením spravodajstva na úrovni EÚ. 

Členské štáty by mali ustanoviť Europol ako ústredný úrad únie pre boj proti falšovaniu eura v zmysle Ženevského dohovoru z roku 1929.

Rada by mala prijať európsky zákon o Europole ustanovený v článku III-276 Ústavnej zmluvy čo najskôr po nadobudnutí platnosti Ústavnej zmluvy a najneskôr do 1. januára 2008, zohľadňujúc pritom všetky úlohy zverené Europolu.

Dovtedy musí Europol zlepšiť svoje fungovanie prostredníctvom plného využívania dohovoru o spolupráci s Eurojustom. Europol a Eurojust by mali Rade každoročne podávať správy o svojich spoločných skúsenostiach a konkrétnych výsledkoch. Ďalej Europol a Eurojust by mali podporovať využívanie spoločných vyšetrovacích tímov v členských štátoch a svoju účasť v nich.

Skúsenosti s využívaním spoločných vyšetrovacích tímov v členských štátoch sú obmedzené.  S cieľom podporovať využívanie takýchto tímov a výmenu skúseností o najlepšej praxi by mal každý členský štát určiť národného experta.

Rada by mala na základe spoločných zásad nadviazať cezhraničnú policajnú a colnú spoluprácu. Európska rada vyzýva Komisiu, aby predložila návrhy na ďalší rozvoj schengenského acquis v súvislosti s cezhraničnou operatívnou policajnou spoluprácou.

Členské štáty by sa mali s pomocou Europolu snažiť o zlepšenie kvality údajov svojich orgánov činných v trestnom konaní. Ďalej by mal Europol Rade predložiť odporúčania o spôsoboch zlepšovania údajov. Informačný systém Europolu by mal bezodkladne začať fungovať.

Rada sa vyzýva, aby podporovala výmenu najlepšej praxe o technikách vyšetrovania ako prvý krok na ceste k rozvoju spoločných vyšetrovacích techník, predpokladaných v článku III-257 Ústavnej zmluvy, najmä v oblasti súdneho vyšetrovania a bezpečnosti informačných technológií.

Policajná spolupráca medzi členskými štátmi je účinnejšia a efektívnejšia v mnohých prípadoch, keď sa uľahčí spolupráca vo vybraných oblastiach medzi dotknutými členskými štátmi, kde je to vhodné, pomocou vytvorenia spoločných vyšetrovacích tímov a, kde je to nevyhnutné, podporovaných Europolom a Eurojustom. V určitých hraničných oblastiach je užšia spolupráca a lepšia koordinácia jediným spôsobom ako čeliť trestnej činnosti a hrozbám verejnej bezpečnosti a národnej bezpečnosti.

Posilňovanie policajnej spolupráce vyžaduje sústredenú pozornosť na budovanie vzájomnej dôvery. V rozšírenej Európskej únii by sa malo jasne vyvinúť úsilie na zlepšenie porozumenia fungovania právnych systémov a organizácií členských štátov. Rada a členské štáty by mali do konca roku 2005 v spolupráci s EPA vypracovať normy a osnovy pre vzdelávacie kurzy pre národných príslušníkov polície o praktických aspektoch spolupráce v oblasti vynútiteľnosti práva v rámci EÚ.

Komisia sa vyzýva, aby v úzkej spolupráci s EPA a do konca roku 2005 vypracovala systematické výmenné programy pre policajné orgány zamerané na zlepšenie porozumenia fungovania právnych systémov a organizácií členských štátov.

Nakoniec by sa tiež mali zohľadniť skúsenosti s vonkajšími policajnými operáciami s cieľom zlepšiť vnútornú bezpečnosť Európskej únie.

2.4	Riadenie kríz v rámci Európskej únie s cezhraničnými dôsledkami
Európska rada prijala 12. decembra 2003 Európsku bezpečnostnú stratégiu, ktorá poskytuje prehľad o globálnych výzvach, hlavných hrozbách, strategických cieľoch a dôsledkoch pre politiku bezpečnej Európy v lepšom svete.  Jej dôležitým doplnkom je vytvorenie vnútornej bezpečnosti v rámci Európskej únie, najmä s osobitným odkazom na pravdepodobné veľké vnútorné krízy s cezhraničnými dôsledkami, ktoré majú dopad na našich občanov, hlavnú infraštruktúru a verejný poriadok a bezpečnosť.  Len takto možno poskytnúť optimálnu ochranu občanom Európy a hlavnej infraštruktúre napríklad v prípade chemickej, biologickej, rádiologickej a jadrovej havárie. 

Efektívne riadenie cezhraničných kríz v rámci EÚ si vyžaduje nielen posilnenie súčasných činností civilnej ochrany a hlavnej infraštruktúry, ale aj účinné zaoberanie sa aspektmi verejného poriadku a bezpečnosti takýchto kríz a koordináciou v rámci týchto oblastí. 

Z tohto dôvodu Európska rada vyzýva Radu a Komisiu, aby v rámci svojich existujúcich štruktúr a pri plnom rešpektovaní vnútroštátnych právomocí vytvorili integrované a koordinované opatrenia EÚ pre krízový manažment kríz s cezhraničnými dôsledkami v rámci EÚ, ktoré sa vykonajú najneskôr do 1. júla 2006. Tieto opatrenia by sa mali zaoberať aspoň týmito otázkami: ďalšie hodnotenie kapacít, rezerv, vzdelávania, spoločných cvičení a operačných plánov pre riadenie občianskych kríz členských štátov.

2.5	Operačná spolupráca
Musí sa zabezpečiť koordinácia operačných činností orgánov činných v trestnom konaní a iných orgánov vo všetkých častiach priestoru slobody, bezpečnosti a spravodlivosti a monitorovanie strategických priorít, ktoré ustanovila Rada.

Na tento účel sa Rada vyzýva, aby začala prípravy na zriadenie výboru pre vnútornú bezpečnosť, ktorý predpokladá článok III-261 Ústavnej zmluvy, najmä vymedzením oblasti jeho činnosti, úloh, právomocí a zloženia, s cieľom zriadiť ho čo najskôr po nadobudnutí platnosti Ústavnej zmluvy.

S cieľom dovtedy nadobudnúť praktické skúsenosti v oblasti koordinácie sa Rada vyzýva, aby každých šesť mesiacov zorganizovala spoločné stretnutie predsedov Strategického výboru pre imigráciu, hranice a azyl (SCIFA) a Výboru článku 36 (CATS) a zástupcov Komisie, Europolu, Eurojustu, EBA, špeciálnej jednotky policajných riaditeľov a SitCENu.

2.6	Prevencia trestnej činnosti
Prevencia trestnej činnosti tvorí neoddeliteľnú súčasť práce pri vytváraní priestoru slobody, bezpečnosti a spravodlivosti. Z tohto dôvodu únia potrebuje účinný nástroj na podporovanie úsilia členských štátov pri prevencii trestnej činnosti.  Na tento účel by sa mala Európska sieť pre prevenciu kriminality sprofesionalizovať a posilniť. Keďže rozsah pôsobnosti prevencie je veľmi široký, je dôležité sústrediť sa na opatrenia a priority, ktoré majú najväčší prospech pre členské štáty. Európska sieť pre prevenciu kriminality by mala Rade a Komisii pri rozvíjaní účinných politík pre prevenciu trestnej činnosti poskytovať odborné poznatky a vedomosti. 

V tomto ohľade Európska rada víta iniciatívu Komisie vytvoriť európske nástroje pre zhromažďovanie, analýzu a porovnávanie informácií o trestnej činnosti a šikanovaní a ich príslušných trendov v členských štátoch za použitia národných štatistických údajov a iných zdrojov informácií ako dohodnutých ukazovateľov. Eurostat by mal mať za úlohu definovanie takýchto informácií a ich zhromažďovania od členských štátov.

Je dôležité chrániť verejné organizácie a súkromné podniky pred organizovanou trestnou činnosťou pomocou administratívnych a oných opatrení. Osobitná pozornosť by sa mala venovať systematickej kontrole nehnuteľného majetku ako nástroju v boji proti organizovanej trestnej činnosti. Partnerstvo medzi súkromných a verejným sektorom je dôležitým nástrojom. Komisia sa vyzýva, aby v roku 2006 predložila na tento účel návrh.

2.7.	Organizovaný zločin a korupcia
Európska rada víta rozvoj strategického konceptu s ohľadom na riešenie cezhraničného organizovaného zločinu na úrovni EÚ a žiada Radu a Komisiu, aby ďalej rozvinuli a sfunkčnili tento koncept v spojení s ostatnými partnermi ako napr. Europol, Eurojust, špeciálna jednotka policajných riaditeľov, Európska sieť na prevenciu kriminality a EPA. V tejto súvislosti by sa mali preskúmať otázky spojené s korupciou a jej prepojením na organizovaný zločin.

2.8	Európska stratégia boja proti drogám
Európska rada zdôrazňuje dôležitosť riešenia problému boja proti drogám komplexným, vyváženým a mnohodisciplinárnym spôsobom v rámci politiky prevencie, pomoci a rehabilitácie drogovo závislých, politiky boja proti nelegálnemu obchodovaniu s drogami a prekurzormi a praniu špinavých peňazí a medzinárodnej spolupráce.

Európska stratégia boja proti drogám na obdobie rokov 2005-2012 sa zahrnie do programu po jej prijatí na zasadnutí Európskej rady v decembri 2004.

3.	POSILŇOVANIE BEZPEČNOSTI

Európska rada zdôrazňuje potrebu ďalej posilňovať prácu na vytvorení Európy pre občanov a podstatnú úlohu, ktorú v tomto ohľade zohrá vytvorenie európskeho priestoru spravodlivosti. Množstvo opatrení sa už vykonalo. Malo by sa vyvinúť ďalšie úsilie na zlepšenie prístupu k spravodlivosti a justičnej spolupráci ako aj plnému využitiu vzájomného uznávania. Osobitný význam má skutočnosť, že hranice medzi krajinami v Európe už nepredstavujú prekážku pre riešenie občianskoprávnych sporov alebo začatie súdneho konania a pri výkone rozhodnutí v občianskych veciach.

3.1	Európsky súdny dvor
Európska rada zdôrazňuje dôležitosť Európskeho súdneho dvora v relatívne novom priestore slobody, bezpečnosti a spravodlivosti a je spokojná, že Ústavná zmluva vo veľkej miere zvyšuje právomoci Európskeho súdneho dvora v tomto priestore.

S cieľom zabezpečiť v prospech európskych občanov a fungovania priestoru slobody, bezpečnosti a spravodlivosti, aby sa o právnych otázkach predložených Súdnemu dvoru rozhodovalo rýchlo, je potrebné umožniť súdu rýchlo reagovať, ako to požaduje článok III-369 Ústavnej zmluvy. 

V tomto kontexte a s výhľadom Ústavnej zmluvy by sa malo zvážiť vytvorenie riešenia pre rýchle a primerané vybavovanie žiadostí o rozhodnutie o predbežných otázkach týkajúcich sa priestoru slobody, bezpečnosti a spravodlivosti, ak je to vhodné, zmenou a doplnením Štatútov Súdneho dvora. Komisia sa vyzýva, aby - po porade so Súdny dvorom - predložila na tento účel návrh.

3.2	Budovanie vzájomnej dôvery
Justičná spolupráca v trestných a občianskych veciach by sa mohla viac upevňovať posilňovaním vzájomnej dôvery a pokračovaním v rozvíjaní európskej justičnej kultúry založenej na rôznosti právnych systémov členských štátov a jednote prostredníctvom európskeho práva. V rozšírenej Európskej únii by sa mala vzájomná dôvera zakladať na istote, že všetci občania Európy majú prístup k systému súdnictva, ktorý spĺňa vysoké štandardy kvality. S cieľom uľahčiť úplné vykonanie zásady vzájomného uznávania sa musí vytvoriť systém, ktorý je založený na objektívnom a nestrannom hodnotení vykonávania politík EÚ v oblasti spravodlivosti, pričom plne rešpektuje nezávislosť súdnictva a je v súlade so všetkými existujúcimi európskymi mechanizmami.

Posilňovanie vzájomnej dôvery vyžaduje jednoznačné úsilie zlepšiť vzájomné porozumenie medzi justičnými orgánmi a rôznymi právnymi systémami. V tomto ohľade by mala únia podporovať siete justičných organizácií a inštitúcií, ako je Sieť rád súdnictva, Európska sieť najvyšších súdnych orgánov a Európska sieť justičného vzdelávania.

Výmenné programy pre justičné orgány uľahčia spoluprácu a napomôžu vybudovaniu vzájomnej dôvery.  Do vzdelávania justičných orgánov by sa mala systematicky zahrnúť zložka EÚ. Komisia sa vyzýva, aby čo najskôr pripravila návrh zameraný na vytvorenie z existujúcich štruktúr efektívnej Európskej vzdelávacej siete pre súdne orgány pre občianske a trestné veci, ako to predpokladá článok III-269 a III-270 Ústavnej zmluvy.

3.3	Justičná spolupráca v trestných veciach
Zlepšenie by sa malo dosiahnuť odstránením existujúcich právnych prekážok a posilnením koordinácie vyšetrovania. S cieľom zvýšiť účinnosť trestných stíhaní pri zaručení riadneho vykonávania spravodlivosti by sa osobitná pozornosť mala venovať možnosti sústredenia trestného stíhania v cezhraničných prípadoch s viacerými stranami v jednom členskom štáte. Je dôležité ďalej rozvíjať justičnú spoluprácu v trestných veciach s cieľom zaručiť primerané pokračovanie vyšetrovania orgánov činných v trestnom konaní členských štátov a Europolu.

Európska rada v tomto kontexte pripomína potrebu ratifikácie a bezodkladného účinného vykonávania právnych nástrojov na zlepšenie justičnej spolupráce v trestných veciach, uvedených už v odseku o policajnej spolupráci..

3.3.1	Vzájomné uznávanie
Mal by sa vytvoriť komplexný program opatrení na vykonávanie zásady vzájomného uznávania súdnych rozhodnutí v trestných veciach, ktoré zahŕňajú súdne rozhodnutia vo všetkých etapách trestného konania alebo vzťahujúce sa na ne inak, ako je zhromažďovanie a prípustnosť dôkazov, spory o právomoc, zásada „ne bis in idem“ a výkon právoplatných rozsudkov odňatia slobody alebo iných (alternatívnych) trestov a zároveň by sa mala venovať pozornosť ďalších návrhom v tomto kontexte.

Ďalšia realizácia vzájomného uznávania ako základný kameň justičnej spolupráce znamená vytváranie rovnocenných noriem procesných práv v trestnom konaní, na základe štúdií o existujúcej úrovni záruk v členských štátoch a pri riadnom rešpektovaní ich právnych tradícií. V tomto kontexte by mal byť do konca roka 2005 prijatý návrh rámcového rozhodnutia o určitých procesných právach v trestnom konaní v Európskej únii.
Rada by mala do konca roku 2005 prijať rámcové rozhodnutie o európskom rozkaze na získanie dôkazov.  Komisia sa vyzýva, aby do decembra 2004 predložila svoje návrhy na posilnenie výmeny informácií z vnútroštátnych záznamov o odsudzujúcich rozsudkoch a zbavení spôsobilosti, najmä pri sexuálnych deliktoch, s tým, aby ich Rada prijala do konca roku 2005. Na toto by mal v marci 2005 nadväzovať ďalší návrh o počítačovom systéme výmeny informácií.

3.3.2	Aproximácia práva
Európska rada pripomína, že ustanovenie minimálnych pravidiel o aspektoch procesného práva sa predpokladá v zmluvách s cieľom uľahčiť vzájomné uznávanie rozsudkov a súdnych rozhodnutí, ako aj policajnej a justičnej spolupráce v trestných veciach, ktoré majú cezhraničný rozmer. Aproximácia hmotného trestného práva slúži na rovnaké účely a týka sa oblastí obzvlášť závažnej trestnej činnosti, ktorá má cezhraničné rozmery. Oblastiam trestnej činnosti, ktoré sú osobitné uvedené v zmluvách, by sa mala venovať prioritná pozornosť.
S cieľom zaručiť účinnejšie vykonávanie v rámci národných systémov by za vymedzenie trestných činov a určenie trestov vo všeobecnosti mali byť zodpovední v rámci Rady ministri SVV.

3.3.3	Eurojust
Účinný boj proti cezhraničnej organizovanej a inej závažnej trestnej činnosti a terorizmu si zo strany Eurojustu vyžaduje spoluprácu a koordináciu vyšetrovaní a, kde je to možné sústredené trestné stíhania v spolupráci s Europolom.

Európska rada nalieha na členské štáty, aby Europolu umožnili vykonávať svojej úlohy pomocou:
•	účinného vykonávania rozhodnutia Rady o Eurojuste do konca roku 2004, venujúc zvláštnu pozornosť justičným právomociam, ktoré majú byť zverené ich národným členom, a
•	zaručenia úplnej spolupráce medzi ich príslušnými vnútroštátnymi orgánmi a Eurojustom.

Rada by mala čo najskôr po nadobudnutí platnosti Ústavnej zmluvy a najneskôr do 1. januára 2008 na základe návrhu Komisie prijať európsky zákon o Eurojuste ustanovený v článku III-273 Ústavnej zmluvy, zohľadňujúc pritom všetky úlohy zverené Eurojustu.

Dovtedy musí Eurojust zlepšiť svoje fungovanie tak, že sa bude sústreďovať na koordináciu multilaterálnych, závažných a komplexných prípadov. Eurojust by mal do svojej výročnej správy pre Radu zahrnúť výsledky a kvalitu tejto spolupráce s členskými štátmi. Eurojust by mal maximálne využívať dohodu o spolupráci s Europolom a mal by pokračovať v spolupráci s európskou súdnou sieťou a inými dôležitými partnermi.

Európska rada vyzýva Radu, aby na základe návrhu Komisie zvážila ďalší rozvoj Eurojustu.

3.4	Súdna spolupráca v občianskych veciach

3.4.1	Uľahčenie cezhraničného občianskeho súdneho konania
Občianske právo vrátane rodinného práva, sa týka každodenného života občanov. Európska rada preto prikladá veľký význam pokračujúcemu rozvoju justičnej spolupráce v občianskych veciach a úplnému dokončeniu programu vzájomného uznávania, ktorý bol prijatý v roku 2000. Hlavným cieľom politiky v tejto oblasti je, aby hranice medzi krajinami v Európe už nepredstavovali prekážku pre riešenie občianskoprávnych sporov alebo začatie súdneho konania a pri výkone rozhodnutí v občianskych veciach.

3.4.2	Vzájomné uznávanie rozhodnutí
Vzájomné uznávanie rozhodnutí je účinným prostriedkom ochrany práv občanov a zabezpečenia vynútiteľnosti týchto práv cez európske hranice.
Pokračujúce vykonávanie programu opatrení na vzájomné uznávanie musí byť preto v nadchádzajúcich rokoch hlavnou prioritou, aby sa zabezpečilo jeho dokončenie do roku 2011. Aktívne by malo pokračovať uskutočňovanie týchto projektov: kolízia zákonov, pokiaľ ide o mimozmluvné záväzky („Rím II“) a zmluvné záväzky („Rím I“), európsky platobný príkaz a nástroje týkajúce sa mimosúdneho riešenia sporov a malých pohľadávok. Pri plánovaní harmonogramu dokončenia týchto projektov by sa mal brať náležitý ohľad na prebiehajúce práce v príbuzných oblastiach.

Účinnosť existujúcich nástrojov pre vzájomné uznávanie by sa mala zvýšiť štandardizovaním postupov a dokumentov a vývojom minimálnych noriem pre určité aspekty procesného práva, ako napríklad doručovanie súdnych a mimosúdnych dokumentov, začatie konania, výkon rozhodnutia a transparentnosť trov konania.

Pokiaľ ide o rodinné a dedičské právo, Komisia sa vyzýva, aby predložila tieto návrhy:
•	návrh nástroja na uznávanie a výkon rozhodnutí o výživnom vrátane predbežných opatrení a predbežného výkonu, v roku 2005;
•	zelenú knihu o kolízii zákonov v dedičských veciach vrátane otázky právomoci, vzájomného uznávania a výkonu rozhodnutí v tejto oblasti, európskeho certifikátu o dedičstve a mechanizmu umožňujúceho získanie presných vedomostí o existencii závetov osôb s pobytom v Európskej únii, v roku 2005; a
•	zelenú knihu o kolízii zákonov vo veciach týkajúcich sa vlastníckych vzťahov v manželstve, vrátane otázky právomoci a vzájomného uznávania, v roku 2006.
•	zelenú knihu o kolízii zákonov vo veciach týkajúcich sa rozvodov (Rím III), v roku 2005.

Nástroje v týchto oblastiach by sa mali dokončiť do roku 2011. Tieto nástroje by mali zahŕňať otázky medzinárodného práva súkromného a nemali by sa zakladať na zosúladených pojmoch „rodina“, „manželstvo“ alebo iné. Pravidlá jednotného hmotného práva by sa mali zaviesť iba ako sprievodné opatrenie, ak je to potrebné na uskutočnenie vzájomného uznávania rozhodnutí alebo zlepšenie justičnej spolupráce v občianskych veciach.

Vykonávanie programu vzájomného uznávania by malo sprevádzať pozorné preskúmanie fungovania nástrojov, ktoré boli nedávno prijaté. Výsledok takýchto preskúmaní by mal poskytnúť potrebný vstup pri príprave nových opatrení.

3.4.3	Posilňovanie spolupráce
S cieľom dosiahnuť hladké fungovanie nástrojov, ktoré zahŕňajú spoluprácu súdnych alebo iných orgánov, by sa členské štáty mali požiadať, aby vo svojich krajinách vymenovali styčných sudcov alebo iné príslušné orgány. Ak je to vhodné, mohli by využiť svoje vnútroštátne kontaktné miesto v rámci európskej súdnej siete v občianskych veciach. Komisia sa vyzýva, aby zorganizovala semináre EÚ o uplatňovaní práva EÚ a podporila spoluprácu medzi členmi právnických povolaní (napríklad exekútormi a notármi) s cieľom vymedzenia najlepších postupov.

3.4.4	Zabezpečenie súdržnosti a zvýšenie kvality legislatívy EÚ
V otázkach zmluvného práva by sa mala zvýšiť kvalita existujúceho a budúceho práva spoločenstva prostredníctvom opatrení konsolidácie, kodifikácie a racionalizácie platných právnych nástrojov a prostredníctvom rozvoja spoločného referenčného rámca. Mal by sa vytvoriť rámec pre preskúmanie možností na rozvoj štandardných podmienok zmluvného práva v celej EÚ, ktoré by mohli využívať spoločnosti a obchodné združenia v únii.

Mali by sa prijať opatrenia, ktoré umožnia Rade vykonávať systematickejšiu kontrolu kvality a súdržnosti všetkých nástrojov práva spoločenstva, ktoré sa týkajú spolupráce v občianskych veciach.

3.4.5	Medzinárodný právny poriadok
Komisia a Rada sa dôrazne vyzývajú, aby zabezpečili súdržnosť medzi právom EÚ a medzinárodným právnym poriadkom a aby pokračovali v nadväzovaní užších vzťahov a spolupráce s medzinárodnými organizáciami, ako napríklad Haagskou konferenciou medzinárodného práva súkromného a Radou Európy, najmä s cieľom koordinovať podnety a maximalizovať prepojenie medzi aktivitami a nástrojmi týchto organizácií a nástrojmi EÚ. Pristúpenie spoločenstva k Haagskej konferencii by sa malo uzavrieť čo najskôr.

4.	VONKAJŠIE VZŤAHY

Európska únia považuje rozvoj súdržného vonkajšieho rozmeru politiky únie v oblasti slobody, bezpečnosti a spravodlivosti za rastúcu prioritu.
Popri aspektoch, ktoré už boli rozobraté v predchádzajúcich kapitolách, Európska rada vyzýva Komisiu a generálneho tajomníka/vysokého splnomocnenca, aby do konca roku 2005 predložili Rade stratégiu zahŕňajúcu všetky vonkajšie aspekty politiky únie v oblasti slobody, bezpečnosti a spravodlivosti, založenú na opatreniach rozvinutých v tomto programe. Stratégia by mala odrážať osobitné vzťahy únie s tretími krajinami, skupinami krajín a regiónmi, a mala by sa zamerať na špecifické potreby spolupráce s nimi v oblasti SVV.

Všetky právomoci, ktoré má únia k dispozícii vrátane vonkajších vzťahov, by sa mali využívať integrovaným a konzistentným spôsobom na vytvorenie priestoru slobody, bezpečnosti a spravodlivosti. Do úvahy by sa mali vziať nasledujúce usmernenia: existencia vnútorných politík ako hlavného parametra, ktorý oprávňuje vonkajšiu akciu; potreba pridanej hodnoty vo vzťahu k projektom uskutočneným členskými štátmi; príspevok k všeobecným politickým cieľom zahraničných politík únie; možnosť dosiahnuť ciele v rozumnom časovom období; možnosť dlhodobej akcie.

________________________

PRÍLOHA II

Vyhlásenie Európskej rady 
o vzťahoch medzi EÚ a Irakom

1.	Európska rada prerokovala vývoj v Iraku od obnovenia jeho suverenity 28. júna 2004.

2.	Európska rada opätovne potvrdila svoj cieľ bezpečného, stabilného, zjednoteného, prosperujúceho a demokratického Iraku, ktorý pozitívne prispeje k stabilite regiónu; Iraku, ktorý bude na dosiahnutí spoločných výziev konštruktívne spolupracovať so svojimi susedmi a medzinárodným spoločenstvom. Súhlasila, že EÚ by ako celok mala pracovať v partnerstve s dočasnou irackou vládou, irackým ľudom a účastníkmi konferencie v Šarm el Šejchu 23. novembra 2004 s cieľom uskutočniť tieto úlohy.

3.	Európska rada srdečne privítala obnovenie suverenity dočasnej irackej vlády, ktoré sa uskutočnilo 28. júna 2004. Opätovne potvrdila svoj záväzok podporovať uplatňovanie Rezolúcie Bezpečnostnej rady OSN 1546 a podporovať OSN v jej aktivitách v Iraku. Európska rada vyjadrila plnú podporu EÚ politickému prechodu, ktorý vedie k ústavnému zvoleniu irackej vlády. Víta akékoľvek kroky uskutočnené dočasnou irackou vládou s cieľom dosiahnuť širšiu účasť politického spektra v Iraku, čím prispeje k úspechu politického procesu a poskytnutiu riešení problémov v Iraku. Voľby plánované na január 2005 sú dôležitým krokom v tomto procese a Európska rada zdôraznila význam pokračujúcej podpory pre tieto voľby zo strany EÚ ako aj pre voľby, ktorých uskutočnenie sa plánuje v decembri 2005.

4.	EÚ využije svoj dialóg s Irakom a jeho susedmi na podporu pokračujúcej regionálnej účasti a na zlepšenie bezpečnosti a politického a obnovovacieho procesu v Iraku, ktorý je založený na účasti, demokratických zásadách, dodržiavaní ľudských práv a právneho štátu ako aj na podporu bezpečnosti a spolupráce v regióne. V tejto súvislosti Európska rada privítala medzinárodnú konferenciu, ktorá sa bude konať v Šarm el Šejchu za účasti EÚ, ako ďalší krok v snahách podporiť politický a obnovovací proces v súlade s Rezolúciou Bezpečnostnej rady OSN 1546. EÚ podporí tento proces a podčiarkuje dôležitosť konania volieb v januári 2005.

5.	Európska rada znovu opakuje svoje odsúdenie teroristických útokov, bratie rukojemníkov a vraždy, ktoré boli spáchané v Iraku. EÚ prejavuje ľútosť nad tým, že kampaň teroristického násilia v Iraku predlžuje utrpenie irackého ľudu a sťažuje politický pokrok a ekonomickú obnovu v Iraku a víta záväzok všetkých strán podľa Rezolúcie Bezpečnostnej rady OSN 1456, aby konali v súlade s medzinárodným právom vrátane účinnej ochrany a podpory ľudských práv.

6.	Európska rada pripomenula oznámenie Komisie „EÚ a Irak - rámec pre účasť“, schválené Európskou radou v júni, ktoré stanovuje strednodobé ciele pre vývoj vzťahov EÚ - Irak a list vysokého splnomocnenca Solanu a komisára Pattena. Rada poznamenala, že v spolupráci s Irakom bol dosiahnutý významný pokrok.

7.	Európska rada pripomenula príspevok vo výške viac ako 300 miliónov EUR, ktorý spoločenstvo vyčlenilo na humanitárnu pomoc a podporu obnovy na roky 2003-2004. Takáto podpora bola zameraná na obnovu základných služieb - vody, hygieny, vzdelávania a zdravotníctva - podporu zamestnanosti a znižovanie chudoby, posilnenie správy, politického procesu, občianskej spoločnosti a ľudských práv. Niekoľko členských štátov tiež prispelo do Medzinárodného fondu na obnovu Iraku (IRFFI).

8.	Európska rada privítala spoločnú Misiu zbierajúcu fakty pre možnú integrovanú policajnú operáciu a operáciu právneho štátu pre Irak a zobrala na vedomie jej správu. Európska rada uznáva dôležitosť posilnenia trestného súdnictva, ktoré je konzistentné v súvislosti s právnym štátom, ľudskými právami a základnými slobodami. Uvádza želanie irackých orgánov, aby účasť EÚ v Iraku bola aktívnejšia a aby posilnenie sektoru trestného súdnictva reagovalo na potreby a priority Iraku.

9.	Európska rada súhlasila, že EÚ by mohla užitočne prispieť k obnove a vzniku stabilného, bezpečného a demokratického Iraku prostredníctvom integrovanej policajnej misie, misie právneho štátu a misie občianskej správy, ktorá by okrem iného mohla podporiť užšiu spoluprácu medzi rôznymi aktérmi v systéme trestného súdnictva a posilniť riadiacu schopnosť vyšších úradníkov a úradníkov s vysokým potenciálom z radov polície, súdnictva a väzenských a nápravných zariadení a zlepšiť zručnosti a postupy trestného vyšetrovania pri úplnom dodržiavaní právneho štátu a ľudských práv. Takáto misia by mala byť bezpečná, nezávislá a jasne definovaná, no mala by byť doplnková a priniesť pridanú hodnotu prebiehajúcemu medzinárodnému úsiliu ako aj rozvinúť synergie s prebiehajúcimi snahami spoločenstva a členských štátov. Berúc do úvahy, že činnosti mimo územia Iraku, ktoré majú spojovacie prvky v Iraku, by v tomto čase bolo možné realizovať, Európska rada s ohľadom na misiu na území Iraku súhlasila, že všetky bezpečnostné aspekty je potrebné vhodným spôsobom vyriešiť pred prijatím akéhokoľvek rozhodnutia.

10.	Stretnutie predsedu vlády Alávího s Európskou radou poskytlo únii príležitosť na pokračovanie jej politického dialógu s Irakom a diskusiu o budúcnosti Iraku a o posilnení účasti EÚ v Iraku.

11.	Európska rada poskytla Alávímu komplexný balík pomoci EÚ Iraku. Tento balík zložený z prvkov, ktoré poskytli spoločenstvo a členské štáty, zahŕňa tieto prvky: 

•	Irak dostane prísľub dohody medzi EÚ a Irakom, ktorá odráža vzájomný záujem v oblasti rozvoja a partnerstva a podporuje politickú a obchodnú spoluprácu medzi EÚ a Irakom. Európska rada požiadala Komisiu, aby začala prípravy a prácu s vládou Iraku o zameraných programoch pomoci s cieľom rozvíjať podmienky pre takúto dohodu.  V tomto ohľade Európska rada vyzvala Komisiu, aby vhodne posilnila svoju prítomnosť v Bagdade s ohľadom na bezpečnosť.

•	V súlade s júlovými a septembrovými závermi Rady pre všeobecné záležitosti a vonkajšie vzťahy o finančnej a personálnej podpore EÚ na prípravu volieb v úzkej spolupráci s OSN, spoločenstvo poskytne ďalších 30 miliónov eúr na volebnú účasť z Medzinárodného fondu na obnovu Iraku (IRFFI) a zamýšľa poskytnúť ďalšiu podporu na volebný proces prostredníctvom osobitných opatrení, ako napr. poskytnutie volebných expertov Nezávislej volebnej komisii Iraku ako aj zaškolenie domácich pozorovateľov. Členské štáty poskytujú tiež pomoc na prípravu volieb prostredníctvom bilaterálnych príspevkov. Vzhľadom na januárový termín volieb je rozhodujúce, aby táto podpora bola poskytnutá okamžite s cieľom využiť ju v predvolebnom procese.

•	Keďže EÚ pripisuje veľký význam aktívnej účasti OSN v Iraku a podporuje vedúcu úlohu OSN pri podporovaní politického procesu a obnovy Iraku, po žiadosti, ktorú predložil generálny tajomník OSN, sú členské štáty EÚ pripravené značne prispieť k financovaniu stredného okruhu ochranných síl OSN v Iraku. Komisia pokračuje v diskusii s OSN o možnom finančnom príspevku spoločenstva na vnútorný okruh. 

•	Koncom novembra 2004 by sa mal vyslať tím expertov na pokračovanie dialógu s irackými orgánmi a začatie počiatočného plánovania pre možnú integrovanú policajnú misiu, misiu právneho štátu a misiu občianskej správy, ktorej začiatok sa očakáva po voľbách v januári 2005, a najmä na odhad naliehavých potrieb bezpečnosti pre takúto správu.  Mal by sa tiež podporovať dialóg o týchto a iných otázkach s ostatnými krajinami v tejto oblasti.

•	Pokračujúce vykonávanie humanitárnej pomoci a obnovy; Väčšina finančných príspevkov spoločenstva a členských štátov bude naďalej smerovať do IRFFI.

•	Irak je príjemcom všeobecného systému preferencií EÚ a mal by sa podporovať, aby urobil všetko potrebné na využívanie týchto preferencií.  Európska rada pripomína ponuku Komisie dočasnej vláde Iraku zaviesť preferencie GSP vo vzťahu k Iraku. Európska komisia by pracovala spolu so správou Iraku ihneď, ak to podmienky dovolia, na zriadení systému administratívnej spolupráce, čo je požiadavkou pre fungovanie systému. 

•	Pokračujúce úsilie členských štátov na výmenu názorov na dlhy a súvisiacu podmienenosť hospodárskej politiky. Niekoľko členských štátov EÚ je zahrnutých do súčasných rokovaní Parížskeho klubu o irackom dlhu. Európska rada víta nastávajúcu návštevu delegácie Ministerstva financií Iraku v Parížskom klube v novembri.