Zasadnutie Európskej rady v Bruseli 19. a 20. marca 2009

Európska rada (ER) zasadala v Bruseli 19. – 20. marca 2009. Delegáciu SR viedol predseda vlády Robert Fico, zúčastnil sa aj minister zahraničných vecí Miroslav Lajčák a minister financií Ján Počiatek.

Rokovanie ER bolo venované trom hlavným témam: hospodárskej, finančnej a sociálnej situácii, energetike a zmene klímy a iniciatíve Východného partnerstva. ER bola informovaná o priebehu ratifikácie Lisabonskej zmluvy. Výstupom z rokovania sú závery ER. ER prijala aj dohodnuté pozície EÚ na summit G20 v Londýne a Vyhlásenie ER o Východnom partnerstve.    

Z pohľadu SR bola v záveroch ER dôležitá otázka spoločného postupu EÚ pri pomoci automobilovému priemyslu v čase hospodárskej krízy a schválenie energetických projektov v rámci Európskeho plánu na oživenie hospodárstva. SR mala tiež záujem o dosiahnutie dohody o iniciatíve Východného partnerstva v rámci Európskej susedskej politiky.  

Na úvod summitu sa uskutočnilo tradičné stretnutie s predsedom Európskeho parlamentu (EP) H.- G. Pötteringom. Predseda EP konštatoval, že napriek veľkému objemu prostriedkov na refinancovanie a záruky je dôvera v bankový sektor stále nízka. Okrem krátkodobých garancií sa treba zamerať na reštrukturalizáciu finančných trhov. EP očakáva, že Európska komisia predloží legislatívne návrhy týkajúce sa komplexnej reformy dohľadu a presnejší časový harmonogram. Je potrebné dosiahnuť, aby boli európske štandardy akceptované na medzinárodnej úrovni. Summit G20 by sa mal zamerať na dosiahnutie medzinárodnej dohody o dlhodobých opatreniach vrátane jasného časového rámca ich implementácie. 

Hospodárska kríza spôsobila zatraktívnenie meny euro pre krajiny mimo eurozóny, avšak jej eventuálne rozšírenie musí byť podmienené jasným plnením stanovených kritérií. Treba tiež obnoviť úverový kanál pre podnikateľov a zamerať sa na vyriešenie otázky toxických aktív. Je potrebné implementovať reformy, ktoré budú reflektovať štrukturálne zmeny, a v záujme zabezpečenia rastu a tvorby nových pracovných miest investovať do priemyselných odvetví budúcnosti (environmentálnych technológií, alternatívnych zdrojov energií).

V kontexte januárovej plynovej krízy podčiarkol predseda EP nutnosť diverzifikácie dodávateľov a prepravných trás energetických zdrojov, ako aj zvýšenia podielu obnoviteľných zdrojov a vývoja nových technológií. Klimatickej konferencii v Kodani musí byť venovaná adekvátna príprava. Pokiaľ ide o financovanie, Európska komisia by mala pripraviť komplexný akčný plán zabezpečenia finančných zdrojov. 

Plynová kríza a kríza v Gruzínsku poukázali na strategický význam Východného partnerstva. Predseda EP uvítal oficiálne odštartovanie tejto iniciatívy na summite dňa 7. 5. 2009 v Prahe. 

V súvislosti s Lisabonskou zmluvou ocenil doterajšie kroky ČR v procese ratifikácie a vyjadril nádej, že bude čoskoro ukončená. Pokiaľ ide o Írsko, verí, že počas júnového zasadnutia ER bude dosiahnutá dohoda o podstate právnych záruk. EP očakáva, že voľba nového predsedu Európskej komisie sa uskutoční na zasadnutí EP dňa 15. 7. 2009. 

Hospodárska, finančná a sociálna situácia

ER sa zhodla na tom, že súčasná hospodárska a finančná kríza zostáva pre EÚ prioritnou výzvou. EÚ preto bude pokračovať v budovaní dôvery a podpore finančnej stability, na oživení reálnej ekonomiky, v boji proti sociálnym dôsledkom krízy s využitím Lisabonskej stratégie pre rast a zamestnanosť a v efektívnom pôsobení na medzinárodnej scéne. 
V súvislosti s hospodárskou a finančnou situáciou zostáva základnou výzvou pre EÚ obnova dôvery. Východiskom pre ďalšie činnosti v tomto smere je Správa skupiny na vysokej úrovni pre finančný dohľad (Larosierova správa). EÚ bude aj naďalej pokračovať v aplikácii opatrení na obnovu fungovania úverových trhov a tokov, na riešení toxických aktív a na fungovaní finančného dohľadu. V bankovom sektore by podpora materským bankám nemala obmedzovať ich dcérske spoločnosti v hostiteľských krajinách. 

Pokrok v implementácii Európskeho plánu na oživenie hospodárstva napreduje, jeho plné hodnotenie bude možné v júni. K riešeniu krízy prispeje aj schválené financovanie projektov v oblasti energetiky, internetu a poľnohospodárstva. Celková vyčlenená suma 5 mld. eur bude rozdelená na projekty energetickej bezpečnosti vo výške 3,98 mld. eur a na projekty na rozvoj širokopásmového internetu a podporu poľnohospodárstva vo výške 1,02 mld. eur. 

SR plánuje využiť finančnú pomoc Spoločenstva na projekt plynového prepojenia Veľký Krtíš - Balassagyarmat (30 mil. eur), na plynové prepojenie s Poľskom (20 mil. eur) a na podporu technickej infraštruktúry na reverzný tok plynu s Rakúskom a ČR. Projekt Spoločenstva v sume 80 mil. eur na zabezpečenie infraštruktúry a zariadení umožňujúcich reverzný tok plynu v prípade krátkodobých výpadkov plynu je celkovo určený pre 12 členských krajín EÚ. SR môže využiť finančnú podporu aj pre oblasť poľnohospodárstva. 

ER sa tiež dohodla na zdvojnásobení záchranného balíčka pre členské krajiny, ktoré majú problémy s platobnou bilanciou, na 50 mld. eur. Príspevok EÚ do Medzinárodného menového fondu na podporu riešenia krízy bol stanovený na 75 mld. eur. Celkovo poskytuje EÚ hospodárstvu členských krajín fiškálny stimul vo výške 400 mld. eur.  

EÚ bude pokračovať aj v aplikácii opatrení na podporu zamestnanosti, ktorá je ohrozovaná postupujúcou krízou. Za účelom jej stimulácie bude podporované najmä získavanie nových zručností potrebných pre nové pracovné miesta, mobilita, flexiistota a reštrukturalizácia trhu práce. Konkrétne kroky a opatrenia budú prediskutované na summite k zamestnanosti, ktorý sa bude konať dňa 7. 5. 2009. Summit sa uskutoční vo formáte Trojky so sociálnymi partnermi.

Rozhodnutie, či treba prijať ďalšie protikrízové opatrenia, bude prijaté až na júnovom zasadnutí ER, keďže je potrebné počkať na hodnotenie implementácie doterajších opatrení. ER sa zhodla na tom, že v strednodobom horizonte je nutné vrátiť sa k dodržiavaniu pravidiel Paktu stability a rastu. V platnosti zostávajú aj ďalšie zásady: otvorený vnútorný trh, koordinácia, solidarita a využívanie rámca Lisabonskej stratégie.      

Súčasťou rokovania ER bolo aj prijatie dohodnutých pozícií EÚ na summit G20 v Londýne. ER potvrdila vedúcu úlohu EÚ v súvislosti s medzinárodnými opatreniami na podporu rýchleho návratu k udržateľnému hospodárskemu rastu. EÚ bude aj naďalej posilňovať svoju schopnosť zvládať krízy a predchádzať im na globálnej úrovni, zabezpečí lepšiu reguláciu finančných trhov a bude podporovať rozvojové krajiny v ich reakcii na účinky krízy. 

Energetika a zmena klímy

ER sa zhodla na potrebe systematického zvyšovania energetickej bezpečnosti Únie a na potrebe dôslednej prípravy EÚ na konferenciu o zmene klímy v decembri v Kodani.  

V rámci energetiky sa ER sústredila na druhý Strategický prieskum energetickej politiky a na tretí liberalizačný balíček vnútorného trhu s energiou. K základným aspektom energetickej bezpečnosti patria: potreba vybudovania energetickej infraštruktúry a prepojení; vybudovanie primeraných krízových mechanizmov v EÚ; záruky zo strany dodávateľov a tranzitných partnerov, že nedôjde k prerušeniu dodávok; podpora energetickej efektívnosti a efektívny, liberalizovaný a dobre prepojený vnútorný trh s energiou. V neposlednom rade je to aj diverzifikácia zdrojov, palív a trás energetických dodávok a čo najlepšie využívanie vlastných zásob energie, vrátane obnoviteľných zdrojov a jadrovej energie.  

V diskusných príspevkoch krajín, ktoré boli postihnuté januárovou krízou v dodávkach plynu, rezonovali najmä skúsenosti z krízy, opatrenia zamerané na zvýšenie energetickej bezpečnosti, vrátane návrhu projektov v rámci Európskeho plánu na oživenie hospodárstva  a na zmiernenie dopadov v prípade opakovania krízy. Opätovne bola zdôraznená nutnosť diverzifikácie zdrojov a prepravných trás, zvýšenia skladovacích kapacít plynu a lepšieho interného prepojenia v rámci EÚ. V tejto súvislosti navrhlo Francúzsko riešiť energetickú závislosť Európy práve zvýšeným využívaním jadrovej energie, obnoviteľných zdrojov, ako aj prostredníctvom výskumu a vývoja nových technológií. ER sa k problematike energetiky bude vracať pravidelne na svojich nasledujúcich zasadnutiach. 

Hlavné odkazy ER ku konferencii o zmene klímy, ktorá sa uskutoční v decembri v Kodani, možno zhrnúť nasledovne: potvrdiť vedúcu úlohu EÚ a dosiahnuť globálnu dohodu, udržať súčasnú úroveň ambícií EÚ v záujme zachovania konkurencieschopnosti a jasne stanoviť pravidlá pre prijímateľov zdrojov, pokiaľ ostatné rozvinuté krajiny neprijmú porovnateľné záväzky. ER si pripomenula svoj záväzok znížiť emisie o 30 % v prípade, že aj ostatné vyspelé krajiny sa zaviažu k porovnateľnému zníženiu a rozvinutejšie krajiny prispejú primerane svojim možnostiam. 

ER sa zhodla aj na tom, že financovanie opatrení na zmierňovanie a prispôsobovanie sa v najzraniteľnejších rozvojových krajinách bude potrebné zabezpečiť z verejných aj súkromných zdrojov. 

Rozhodnutie o financovaní zo strany EÚ bude diskutované na júnovom zasadnutí ER tak, aby sa EÚ v dostatočnom časovom predstihu pripravila na decembrovú klimatickú konferenciu. 

Vonkajšie vzťahy

V rámci Európskej susedskej politiky uvítala ER vytvorenie novej iniciatívy Východného partnerstva a pripomenula si aj spoluprácu s Úniou pre Stredozemie. Pokiaľ ide o vzťahy medzi EÚ a USA, ER uvítala konanie neformálneho summitu 5. apríla 2009 v Prahe. 

ER sa dohodla na texte Vyhlásenia ER o Východnom partnerstve. Východné partnerstvo je strategická iniciatíva pre zabezpečenie stability a bezpečnosti na východe, ktorá sa ukázala byť nevyhnutná osobitne po minuloročnej kríze v Gruzínsku, ako aj v spore v dodávkach plynu medzi Ruskom a Ukrajinou. Partnerskými krajinami sú Arménsko, Azerbajdžan, Bielorusko, Gruzínsko, Moldavsko a Ukrajina. 

Cieľom Východného partnerstva je vytvorenie podmienok potrebných na politické združenie a ďalšiu hospodársku integráciu medzi EÚ a jej východnými partnermi. Jeho zámerom bude podporovať politické a sociálno–ekonomické reformy, ktoré uľahčia harmonizáciu s EÚ. EÚ bude smerom k partnerom konať koordinovane a jednotne. Spoluprácu posilní aj finančnou podporou vo výške 600 mil. eur na obdobie do roku 2013. Východné partnerstvo bude oficiálne zahájené na summite EÚ s partnerskými krajinami dňa 7. 5. 2009. 

Lisabonská zmluva

Predseda vlády Írska B. Cowen stručne informoval o aktuálnom vývoji v súvislosti s otázkou Lisabonskej zmluvy. Pokračujú práce na príprave právnych garancií pre Írsko. Prieskumy verejnej mienky majú pozitívnu tendenciu, vláda Írska zároveň pracuje na príprave novej komunikačnej stratégie. Pri formovaní názoru verejnosti zohráva v súčasnosti úlohu viacero faktorov. Prejavuje sa jednak pozitívny názor Írov na EÚ a ocenenie úsilia ER vziať do úvahy obavy írskych občanov, ako aj ťažká ekonomická situácia, ktorá poukázala na dôležitosť členstva Írska v EÚ a eurozóne. Írsko verí v úspech jesenného referenda.  

ER bude o Lisabonskej zmluve opätovne rokovať v júni. ČR upozornilo, že na vykonávanie Lisabonskej zmluvy sa budú musieť vzťahovať o. i. aj zásady o neprípustnosti retroaktivity a zásady subsidiarity.