Vyhodnotenie pripomienkového konania

Zoznam oslovených subjektov: Podpredseda vlády SR pre ekonomiku, Podpredseda vlády SR pre legislatívu, Podpredseda vlády pre európsku integráciu a pre ľudské a menšinové práva a regionálny rozvoj, Ministerstvo hospodárstva SR, Ministerstvo financií SR, Ministerstvo dopravy, pôšt a telekomunikácií SR, Ministerstvo pôdohospodárstva SR, Ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja SR, Ministerstvo obrany SR, Ministerstvo spravodlivosti SR, Ministerstvo zahraničných vecí SR, Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny SR, Ministerstvo životného prostredia SR, Ministerstvo školstva SR, Ministerstvo kultúry SR, Ministerstvo zdravotníctva SR, Úrad vlády SR, Úrad vlády SR - odbor boja proti korupcii, Protimonopolný úrad SR, Štatistický úrad SR, Úrad pre štátnu službu, Úrad geodézie, kartografie a katastra SR, Úrad jadrového dozoru SR, Úrad pre normalizáciu, metrológiu a skúšobníctvo SR, Úrad pre verejné obstarávanie SR, Úrad priemyselného vlastníctva SR, Správa štátnych hmotných rezerv SR, Národný bezpečnostný úrad, Inštitút pre aproximáciu práva Úradu vlády SR, Národná banka Slovenska, Najvyšší kontrolný úrad SR, Najvyšší súd SR, Generálna prokuratúra SR, Konfederácia odborových zväzov, Slovenská informačná služba, Úrad na ochranu osobných údajov, Rada hospodárskej a sociálnej dohody, Združenie miest a obcí Slovenska, Ústavný súd SR, Krajský súd v Bratislave, Úrad vysokého komisára OSN pre utečencov, Slovenský Helsinský výbor 
Počet oslovených subjektov: 42
Pripomienky zaslané do stanoveného termínu: 34
Zaslali po termíne: 0
Nevyjadril sa vôbec: 8  
Nemali pripomienky: 21
Počet uplatnených pripomienok: 57
Počet akceptovaných pripomienok: 23  
Počet neakceptovaných pripomienok z toho zásadných: 34/5
Rozporové konanie: (s kým, kedy, s akým výsledkom): Úrad na ochranu osobných údajov, Inštitút pre aproximáciu práva Úradu vlády SR, 26.11.2003,  všetky rozpory boli odstránené

Rezort	Pripomienka	Typ	Vyh.	Spôsob vyhodnotenia	
Podpredseda vlády SR Pál Csáky	Prečo MV SR nepripravilo všetky nevyhnutné úpravy naraz, aby mohli byť riešené v rámci jednej komplexnej novelizácie?	O	N	Smernicu Rady 2003/9/ES musí byť implementovaná do 6.2.2005 a návrhy ďalších smerníc v oblasti azylu sú v schvaľovacom konaní a majú byť prijaté do konca tohto roka.	
	§ 31a ods. 2 poskytuje prílišný priestor na prípadné zneužívanie alebo extenzívny výklad, preto žiadame toto ustanovenie vypustiť alebo presnejšie špecifikovať spôsob dokazovania príbuzenských a osobných vzťahov.
	O	N	Je potrebné implementovať čl. 15 smernice Rady EU  2001/55/ES.	
Ministerstvo financií SR	Žiadame, aby boli v zmysle § 51 zákona č. 303/1995 Z.z. o rozpočtových pravidlách v znení neskorších predpisov jednoznačne vyčíslené dopady na štátny rozpočet a ostatné zložky verejných financií na rok 2004 a nasledujúce roky s poukázaním na ich zdroj krytia.

Vzhľadom na to, že v kapitole Ministerstva vnútra SR prebieha proces reorganizácie a scivilňovania, nesúhlasíme so zvyšovaním počtu zamestnancov a žiadame požiadavku na zvýšenie počtu zamestnancov v migračnom úrade o 64 osôb, z toho 26 v štátnej službe a 38 vo verejnej službe riešiť v rámci schváleného limitu počtu zamestnancov, ako i schváleného objemu prostriedkov pre rozpočtovú kapitolu MV SR na rok 2004. 	Z

Z

	A

A

	Požadované vyčíslenie dopadov a zdroj ich krytia je doplnený v doložke finančných, ekonomických a environmentálnych vplyvov a vplyvov na zamestnanosť. 

Požadované doplnenie spôsobu navýšenia počtu zamestnancov na MÚ MV SR je doplnený v doložke finančných, ekonomických a environmentálnych vplyvov a vplyvov na zamestnanosť. 
	
Ministerstvo dopravy, pôšt a telekomunikácií SR	V bode 37 je potrebné uviesť referenčný odkaz slovami „Týmto zákonom sa transponujú právne akty Európskych spoločenstiev uvedené v prílohe č. 5.“	O	A		
	V názve aproximačnej prílohy je potrebné slovo „prebraných“ nahradiť slovom „transponovaných“. Záhlavie aproximačnej prílohy je potrebné upraviť nasledovne: „Týmto zákonom sa transponujú právne akty Európskych spoločenstiev:“.	O	A	

	
Ministerstvo spravodlivosti SR	V bode 2 text „od prepustenia zo zdravotníckeho zariadenia, zariadenia na výkon väzby alebo na výkon trestu odňatia slobody“ nahradiť textom „od prepustenia zo zdravotníckeho zariadenia, ústavu na výkon väzby, ústavu na výkon trestu odňatia slobody.	O	A	

	
	V bode 16 z úvodnej vety vypustiť písmeno „V“.	O	A	
	
	V bode 17 - § 23 ods. 6 odporúčame opätovne zvážiť primeranosť lehoty „do jedného roka“ v spojení s lehotou uvedenou v § 20 ods. 1 platného znenia zákona („do 90 dní od začatia konania“).	O	N	Vzhľadom na znenie čl. 11 smernice Rady EU 2003/90/ES.

	
	V bode 18 - slovo „primerane“ vzhľadom na jeho neurčitosť sa javí vhodné zvážiť jeho nahradenie percentuálnym podielom.	O	N	V každom prípade bude potrebné postupovať individuálne.	
	V bode 22 by bolo v záujme určitosti prejavu limitovať „hornú hranicu predlžovania lehoty“.	O	N	Vzhľadom na možné problémy v praxi dodržať stanovenú lehotu (napr. nedostatok tlmočníkov).	
	V novom znení § 31a ods. 1 písm. b) navrhujem slovné spojenie „18 rokov“ nahradiť slovným spojením „18 roku“.	O	N	Zohľadnené je platné znenie § 10 ods. 1 písmeno b). 	
	V bode 34 navrhovaný text odporúčame nahradiť textom „údaje o mieste pobytu,“.	O	A		
	V prílohe č. 3 – v bodoch 15 a 16 slovo „dátumy“ nahradiť slovom „dátum“.
- v  bode 17 odporúčame rozšíriť údaje aj o „mieste pobytu“, ak je cudzincovi známe.
- vo vyhlásení v druhom riadku text „a to“ vypustiť bez náhrady.	O	N	Nesúhlasíme z gramatického hľadiska.	
	V prílohe č. 4 navrhujeme nahradiť na konci text „v žiadnom prípade nepredstavuje dokument, ktorý by mal“ slovami „nie je dokladom, ktorý má“ a slová „alebo doklad“ slovami „alebo dokladom“, pretože v právnom predpise sa nepoužíva podmieňovací spôsob.	O	N	Ide o vzor preukazu prevzatý zo smernice 2001/55/ES, ktorého preklad je revidovaný centrálnou prekladateľskou jednotkou.

	
Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny SR	V § 22  ods.  3 písm. a) odporúčane za slovo  „prostriedkov“  doplniť vetu „ a to po celý čas jeho pobytu  mimo pobytového tábora“.
V § 22 ods. 3 písm. b/  odporúčame nahradiť slová „spojených s jeho pobytom“ slovami „po celý čas jeho pobytu“.	O	N	Navrhované riešenie považujeme za nadbytočné.	
	Za § 31a navrhujeme vložiť § 31b s nasledovným znením:	
„31b
„Poskytnutie dočasného útočiska pre obete medzinárodného obchodu s ľudskými bytosťami
Ministerstvo môže v prípadoch hodných osobitného zreteľa poskytnúť dočasné útočisko obetiam medzinárodného obchodu s ľudskými bytosťami a na základe individuálneho posúdenia zdravotného stavu uhradiť výdavky za poskytnutie neodkladnej zdravotnej starostlivosti.“.	O	N	Dočasné útočisko sa poskytuje na základe rozhodnutia Rady EU a následne vlády SR.	
Ministerstvo školstva SR	V § 19 ods. 1 písm. f) slová „žiadateľ sa“ nahradiť slovami „sa žiadateľ“.	O	A		
	V § 31a ods. 2 odporúčame aspoň príkladne uviesť niektoré prípady, kedy je možné dočasné útočisko poskytnúť iným blízkym príbuzným.	O	N	Navrhované riešenie nevyhovuje potrebám praxe.	
Úrad pre štátnu službu	V bode odporúčame zvážiť zaradenie uvedeného ustanovenia do § 1, v ktorom sa vymedzuje predmet zákona. Text sa svojim obsahom nezaraďuje do vymedzenia predmetu zákona.	O	N	Odsek rieši prípady, kedy je na vybavenie žiadosti o azyl príslušný iný štát.	
	V bode 2 odporúčame z dôvodu prehľadnosti a jasnosti navrhovaný text uviesť ako samostatnú vetu.	O	N	Text je podľa nášho názoru dostatočne prehľadný a jasný. 	
	Body 11 až 14 odporúčame spojiť do jedného s textom úvodnej vety „§ 20 znie:“ a uviesť celé znenie paragrafu.	O	N	Zmena sa netýka všetkých odsekov § 20.	
	V bode 15 odporúčame slová „vkladajú slová „ , okrem“ nahradiť slovami „vkladá čiarka a slovo „okrem“.	O	A		
	V bode 16 odporúčame text úvodnej vety preformulovať „§ 22 a 23 znejú:“	O	A		
	Text odseku 7 zosúladiť s § 23 ods. 3 písm. d). Taktiež zvážiť nahradenie slova „navštevovať“ slovom „absolvovať“.	O	N	 Účelom je rozlišovať medzi povinným a dobrovoľným navštevovaním kurzu a slovo „absolvovať“  nezodpovedá skutočnosti.	
	V bode 17 odporúčame vypustiť text úvodnej vety a v ods. 4 písm. h) slová „uvedené v písmene g)  nahradiť konkrétnymi druhmi dokladov.	O	N	Za vhodný považujeme odkaz. 	
	Za bod 17 odporúčame vložiť nový bod 18 s textom „Doterajší odkaz 14 sa označuje ako odkaz 6a a poznámka pod čiarou k odkazu 14 sa vypúšťa.“ V bode 20 text úvodnej vety preformulovať „V § 31 odseky 1 a 2 znejú:“.	O	A		
	V bode 21 odporúčame text úvodnej vety vypustiť a slová „o cudzinca podľa druhej vety odseku 1“ nahradiť slovami „o odídenca“.	O	N	Pripomienka nie je jasná.	
	V bode 31 odporúčame slová „na koniec prvej vety dopĺňajú slová „ , ak“ nahradiť slovami „na konci prvej vety bodka nahrádza čiarkou a pripájajú sa tieto slová: „ak“.	O	A		
	Bod 37 vypustiť.	O	N	Úprava vyplýva z legislatívnych pravidiel vlády SR.	
Úrad vlády SR Sekcia pre aproximáciu práva	Dočasné útočisko podľa čl. 2 písm. c) smernice 2001/55/ES sa poskytuje na účely ochrany cudzincov nielen pred vojnovým konfliktom a následkami humanitárnej katastrofy alebo hromadným porušovaním ľudských práv, ale aj pred endemickým násilím. Tento dôvod poskytnutia dočasného útočiska musí zahŕňať § 29 ods. 1 zákona č. 480/2002 Z. z.

Keďže o začiatku, podmienkach a skončení dočasného útočiska rozhoduje Rada kvalifikovanou väčšinou na návrh Komisie, ktorá preskúma každú žiadosť členského štátu, aby predložila návrh Rade (čl. 5 ods. 1 smernice 2001/55/ES), nemôže o začiatku, podmienkach a skončení dočasného útočiska rozhodovať vláda SR, a to ani v súlade s predmetným rozhodnutím Rady. Vláda SR môže rozhodovať o finančných výdavkoch spojených s poskytovaním finančného útočiska.

Do návrhu neboli transponované ustanovenia smernice, ktoré stanovujú lehotu trvania a koniec dočasného útočiska – čl. 4 ods. 1,2  a 6 ods. 1  smernice 2001/55/ES, podľa ktorých dočasná ochrana trvá jeden rok, pričom, ak neskončí na základe rozhodnutia Rady prijatého kvalifikovanou väčšinou na návrh Komisie, ktorá tiež preskúma každú žiadosť členského štátu, aby predložila Rade návrh, môže sa automaticky predlžovať o šesť mesiacov, najdlhšie o jeden rok. O predĺžení môže rozhodnúť ale aj Rada kvalifikovanou väčšinou na návrh Komisie, ktorá tiež preskúma každú žiadosť členského štátu o to, aby predložila návrh Rade na predĺženie tejto dočasnej ochrany až o jeden rok. Dočasná ochrana sa vždy skončí, keď uplynie jej maximálna lehota.
	
Domnievame sa, že by v návrhu mala byť vykonaná transpozícia čl. 7 ods. 1 smernice 2001/55/ES (fakultatívna transpozícia), aby SR mala možnosť rozšíriť dočasnú ochranu stanovenú v tejto smernici na ďalšie skupiny vysídlených osôb okrem tých, ktoré sú uvedené v rozhodnutí Rady, stanovujúce dočasnú ochranu, keď boli tieto osoby vysídlené z rovnakých dôvodov a z rovnakej krajiny pôvodu alebo regiónu. Následne by SR o tom bezodkladne informovala Radu a Komisiu.
	
V zákone č. 480/2002 Z. z. nie je vykonaná riadna transpozícia čl. 9 smernice 2001/55/ES, podľa ktorého štát poskytne osobám využívajúcim dočasnú ochranu doklad v jazyku, ktorému pravdepodobne rozumejú, a v ktorom sú zrozumiteľne vysvetlené všetky ustanovenia súvisiace s poskytnutím dočasnej ochrany, ktoré sa ich týkajú. Súčasná právna úprava § 4 ods. 2 zákona č. 480/2002 Z. z. stanovuje len povinnosť zamestnanca ministerstva poučiť žiadateľa o jeho právach a povinnostiach, pričom pri striktnom výklade tohto ustanovenia, nakoľko osobe požívajúcej dočasnú ochranu podaním žiadosti o azyl zaniká dočasné útočisko, by táto osoba nemusela dostať ani poučenie o svojich právach.

Podľa čl. 13 ods. 1 smernice 2001/55/ES poskytne štát osobám požívajúcim dočasnú ochranu prístup k vhodnému ubytovaniu – túto požiadavku napĺňa § 36 ods. 1 zákona č. 480/2002 Z. z. v znení návrhu (po skončení karanténnych opatrení sa odídenec umiestni do humanitného centra), ale podľa predmetného článku má štát poskytnúť aj prostriedky na získanie ubytovania, ak je to nevyhnutné. Túto požiadavku návrh ani platný zákon nerieši, a keďže jej odôvodnenosť je potrebné vnímať v kontexte jedného z cieľov požadovaných smernicou (zabezpečenia ubytovania pre všetky osoby požívajúce dočasnú ochranu), obzvlášť pri inštitucionálnej situácii SR v tejto oblasti, ak by kapacita humanitných centier nepostačovala, čo je viac ako pravdepodobné práve v prípade hromadného prílevu, je potrebné túto možnosť doplniť v § 36.

Čl. 13 ods. 2 a 4 smernice 2001/55/ES stanovujú dve odlišné úrovne lekárskej starostlivosti, a to akútne ošetrenie a základnú liečbu ochorenia pre všetky osoby požívajúce dočasnú ochranu a nevyhnutnú lekársku alebo inú pomoc osobám požívajúcim dočasnú ochranu, ktoré majú špecifické potreby, ako sú neplnoletí bez sprievodu alebo osoby, ktoré sa stali obeťami mučenia, znásilnenia alebo inej vážnej formy psychického, fyzického alebo sexuálneho násilia. Návrh tieto dve minimálnej úrovne nerozlišuje a stanovuje len poskytovanie neodkladnej zdravotnej starostlivosti, ktorá nepostačuje na splnenie požiadaviek čl. 13 ods.  4 smernice 2001/55/ES, pretože pod inou pomocou je možné rozumieť aj konzultácie s psychológom (pri osobách, ktoré sa stali obeťami mučenia, znásilnenia, alebo inej vážnej formy psychického, fyzického alebo sexuálneho násilia), ktoré nemožno zahrnúť pod neodkladnú zdravotnú starostlivosť.

Poskytnutie dočasného útočiska ďalším blízkym príbuzným, ktorí žili spoločne ako súčasť rodiny v čase, keď došlo k udalostiam, ktoré viedli k hromadnému prílevu, a ktorí boli v tomto čase úplne alebo čiastočne závislí od živiteľa, je povinnosťou SR a nemôže podliehať úvahe ministerstva ani byť viazané na prípady hodné osobitného zreteľa. Odlišne je upravené zlúčenie rodiny v prípade, ak jej členovia požívajú dočasnú ochranu v rôznych členských štátoch. V tomto prípade je potrebné umožniť „cezhraničné“ zlúčenie rodiny v rámci EÚ manželom/manželkám živiteľa alebo jeho/jej druhovi/družke žijúcemu/cou s ním/ňou v stálom vzťahu a neplnoletým slobodným deťom živiteľa alebo deťom jeho/jej manželky/manžela bez rozdielu, či sú manželské, nemanželské alebo adoptované a zvážiť umožnenie „cezhraničného“ zlúčenia rodiny v rámci EÚ v prípade iných ďalších blízkych príbuzných.

V § 1 ods. 2 návrhu je potrebné vykonať transpozíciu všeobecného interpretačného pravidla na uplatňovanie kritérií a mechanizmov na určenie členského štátu zodpovedného za posúdenie žiadosti o azyl a to, že zodpovedným za preskúmanie žiadosti o azyl, ktorú podala osoba požívajúca dočasnú ochranu, bude predovšetkým ten členský štát, ktorý súhlasil s jej presídlením na svoje územie.

Poskytovanie informácií o osobe požívajúcej dočasnú ochranu môže prebiehať len medzi členskými štátmi EÚ, toto je potrebné vyjadriť v § 49 ods. 1 písm. a).

V prílohe je potrebné uviesť len smernicu 2001/55/ES, nakoľko nariadenia nevyžadujú „transpozičný odkaz“ a návrhom nedochádza k preberaniu nariadení, ale len k ich vykonávaniu.

12. Nakoľko podľa prílohy č. 1a sa tabuľka zhody vypracúva ku všetkým článkom normatívneho textu smernice, vrátane prílohy, žiadame vypracovanie tabuľky zhody aj k prílohám k smernici 2001/55/ES.	Z

Z

Z

Z

Z

Z

Z

Z

Z

Z

Z

Z
	A

A

N

N

A

N

N

A

A

N

A

A	

Po prerokovaní bolo od pripomienky upustené.

Po prerokovaní bolo od pripomienky upustené.

Po prerokovaní bolo od pripomienky upustené.

Obsah pripomienky je riešený v § 22 ods. 6.

Po prerokovaní bolo od pripomienky upustené.

	
Generálna prokuratúra SR	K bodu 1: Navrhované znenie nového odseku 2 § 1 odporúčame upraviť tak že „Pri určení členského štátu ..... sa použijú kritéria a mechanizmy uvedené  v právne záväznom akte .....“.	O	A		
	K bodu 29: Odporúčame doplniť § 37 ods. 2 splnomocňovacím ustanovením na vydanie všeobecne záväzného predpisu pre Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky, ktorým sa určí výška príspevku.	O	N	Predmetný bod bol z návrhu vypustený s tým, že zostáva v platnosti pôvodné znenie tohto ustanovenia.	
Úrad na ochranu osobných údajov	V prílohe č. 3 navrhovanej úpravy uvádzate v bodoch č. 8 a 10 požiadavky týkajúce sa uvedenia národnosti (etnickej príslušnosti) a náboženského vyznania. Požadovanie týchto údajov je v rozpore § 8 ods. 1 zákona č. 428/2002 Z.z. o ochrane osobných údajov.	Z	A		
Krajský súd v Bratislave	Upraviť znenie § 13 ods. 1/ : Ministerstvo neudelí azyl, ak nie sú splnené podmienky § 8, 10 zákona.
doterajší ods. 2/ sa označuje ako ods. 3/, ods. 3/ sa označuje ako ods. 4/.	O	N	Navrhované riešenie je súčasťou novely zákona o pobyte cudzincov.	
	Vypustiť navrhovaný ods. 7/ § 22, pretože výučbou slovenského jazyka za de facto začína integrácia cudzinca ešte pred rozhodnutím vo veci samej.	O	N	Výučba slovenského jazyka je na dobrovoľnosti žiadateľa.	
	Znenie ods. 3/ § 20 doplniť nasledovne : za slovo „vzťahuje“ vložiť slová : „alebo nevzťahuje“.	O	N	Z platného znenia navrhovaná povinnosť vyplýva.	
	Navrhované znenie ods. 2/ § 23 doplniť o vetu : Táto povinnosť sa vzťahuje aj na neplnoletých žiadateľov.	O	N	Z platného znenia navrhovaná povinnosť vyplýva.	
Úrad vysokého komisára OSN pre utečencov	Navrhované ustanovenie § 19 ods. 3 vylučuje v prípade späťvzatia žiadosti o azyl akýkoľvek opravný prostriedok, či už k administratívnemu alebo súdnemu orgánu, čo je v rozpore s viacerými medzinárodnými štandardmi, napr. článkom 13 Európskeho dohovoru o ľudských právach, podľa ktorého každý musí mať právo na účinný opravný prostriedok pred národným orgánom, ďalej bod III/8, IV/15, 16, 17 Rezolúcie Rady o minimálnych zárukách azylového konania (súčasť Acquis communautaire) atď. UNHCR na základe vyššie uvedeného navrhuje neuplatniť/ vypustiť bod 10 návrhu novely zákona.	O	A		
	UNHCR nemá pripomienky k samotnej zásade, aby ministerstvo požadovalo od žiadateľa, ktorý má dostatok finančných prostriedkov, tento aspoň čiastočne prispieval na úhradu výdavkov spojených s pobytom v azylovom zariadení, čo je aj prax v niektorých iných krajinách EU. 
UNHCR však dáva do pozornosti, že v takom prípade bude potrebné stanoviť, aké sú to "také finančné a majetkové pomery", definovať termín "čiastočná úhrada výdavkov," ako aj určiť kritériá, ktorými sa bude ministerstvo pri rozhodovaní riadiť tak, aby sa minimalizovala možnosť neoprávneného zásahu ministerstva do vlastníckych práv žiadateľa. 
UNHCR zároveň dáva na zváženie, aká bude v praxi vymožiteľnosť tohto ustanovenia, keď žiadatelia o azyl sa zväčša nezdržia v krajin dlhší čas, a teda vo väčšine pôjde len o prípady, kedy bude u žiadateľov nájdená hotovosť, ktorú nebude právne jednoduché postihnúť administratívnym rozhodnutím tak, aby takéto rozhodnutie nemalo charakter konfiškácie majetku.	O	N	Spoluúčasť žiadateľa na úhrade výdavkov je možná len na základe odôvodneného rozhodnutia.	
	UNHCR víta návrh predmetného ustanovenia, ktoré povoľuje žiadateľovi o azyl vstúpiť do pracovnoprávneho vzťahu za predpokladu, že ministerstvo nerozhodlo o jeho žiadosti v určitej dobe, t.j. jeden rok. Umožnenie prístupu k trhu práce vychádza tiež z článku 11 Smernice Rady 2003/9/EC z 27. januára 2003 o minimálnych štandardoch pre prijímanie žiadateľov o azyl.
Avšak v súvislosti s predchádzajúcou pripomienkou k bodu 17. § 23 ods. 5, UNHCR dáva na zváženie, že pri skrátení doby, napríklad 6 mesiacov, počas ktorej žiadateľ nesmie vstupovať do pracovného alebo obdobného vzťahu, v prípade zamestnania sa žiadateľa, by ministerstvo malo lepšiu možnosť zistenia jeho finančných alebo majetkových pomerov, a teda aj lepšiu možnosť vymožiteľnosti predchádzajúceho ustanovenia. Ďaľšou ekonomickou výhodou pre štát by bola povinnosť žiadateľa o azyl odvádzať zo svojho príjmu dane do štátneho rozpočtu.	O	N	Vzhľadom na znenie čl. 11 Smernice Rady 2003/9/ES.	
Slovenský Helsinský výbor	K bodu 3 – k doručovaniu písomností žiadateľom o udelenie azylu nachádzajúcim sa v azylových zariadeniach nemáme žiadne pripomienky, pripomienka sa týka žiadateľov, ktorí sa podľa § 22 ods. 3 nachádzajú mimo azylového zariadenia. Pre týchto by bol režim doručovania prísnejší ako podľa Správneho poriadku, na čo nevidíme žiadne opodstatnenie, preto navrhujeme, aby sa u tejto skupiny žiadateľov ponechalo opakované doručovanie.	O	N	Navrhovaný systém režimu doručovania považujeme za dostatočný.	
	K bodu 11 - navrhovaným vypustením zjavne neopodstatnených žiadostí z rozhodovania o zákaze vyhostenia podľa § 47 nemôžeme súhlasiť. Keby sa tak urobilo, môže sa stať, že určitej skupine žiadateľov o azyl nebude poskytnutá adekvátna ochrana pred vyhostením. Neobstojí ani skutočnosť, že o otázke vyhostenia sa bude aj tak rozhodovať podľa zákona o pobyte cudzincov. Takáto argumentácia by teoreticky mohla byť dôvodom na vypustenie celého odseku 3 v § 20, nezdôvodňuje však vypustenie jednej časti.	O	A		
	K bodu 13 - v tejto súvislosti by sme chceli upozorniť, že vzhľadom na zabezpečenie právnej istoty žiadateľov by bolo vhodné, keby aspoň výrok rozhodnutia a poučenie dostávali tiež v písomnej forme v jazyku, ktorému rozumejú. Z praktických dôvodov to vidíme ako potrebné najmä v súvislosti s prípadmi, keď je žiadosť zamietnutá a lehota na podanie opravného prostriedku je podstatne kratšia ako v prípadoch, ktoré prechádzajú riadnym konaním. Žiadateľ si túto informáciu počas ústneho prekladu rozhodnutia nemusí vždy uvedomiť, spolubývajúci mu na základe vlastných skúseností povedia, že má čas 30 dní, čím môže ľahko prísť k zmeškaniu lehoty na podanie opravného prostriedku.	O	N	Uvedeným osobám je zabezpečené oboznámenie sa s rozhodnutím v jazyku, ktorému rozumejú. Pri vyhlasovaní rozhodnutia za prítomnosti tlmočníka sú dôrazne upozornení na lehoty pre podanie opravných prostriedkov. 	
	K bodu 16 - domnievame sa, že poskytnutie neodkladnej zdravotnej starostlivosti je nedostačujúce pre žiadateľov. Neodkladná zdravotná starostlivosť v návrhu zákona o zdravotnej starostlivosti v skutočnosti vôbec nie je formulovaná. V predmetnom návrhu zákona je definovaný len pojem neodkladná starostlivosť, čo predstavuje len nevyhnutné úkony potrebné na stabilizáciu stavu dotknutej osoby, nezahŕňa však v žiadnom prípade liečbu, ktorá je definovaná ďalej v návrhu zákona. Pomenovanie neodkladná starostlivosť Rovnako by podľa znenia pripravovaného zákona o zdravotnej starostlivosti pod neodkladnú zdravotnú starostlivosť napr. nepatrili bežné pôrody. Veríme, že úmyslom zákonotvorcu nie je docieliť, aby žiadatelia o azyl svojpomocne rodili v azylových zariadeniach a navrhujeme formuláciu rozsahu zdravotnej starostlivosti pre žiadateľov prehodnotiť.
Dávame tiež do pozornosti § 42 navrhovaného zákona o zdravotnej starostlivosti, konkrétne odsek 4, ktorý znie: „Dopravu osoby, ktorá je v cele policajného zaistenia, zabezpečuje Policajný zbor; to neplatí, ak si ochrana života a zdravia osoby vyžaduje poskytnutie neodkladnej starostlivosti.“ Implicitne z tohto ustanovenia vyplýva, že osoby, ktoré majú postavenie nelegálnych cudzincov v právnom poriadku Slovenskej republiky, by mali vyššiu kvalitu zdravotnej starostlivosti ako žiadatelia o azyl.	O	N	Napríklad aj vzhľadom na znenie § 22 ods. 6.	
	K § 12 ods. 2  - v § 19 ods. 1 bolo doplnené písm. h). Domnievame sa, že by bolo vhodné primerane doplniť aj § 12, keďže podľa znenia dotknutého písm. h) sa bude konanie zastavovať a tým sa naň nebude pozerať, ako keby nezačalo. Osoba, ktorá nie je účastníkom konania, ale za iných okolností by sa ním pri budúcom požiadaní o azyl stala, by mohla byť v prípade nedoplnenia § 12 ods. 2 ukrátená na svojich právach.	O	N	§ 19 ods. 1 písm. h) rieši len prípady, keď sa konanie o udelenie azylu zastaví z dôvodu, že o udelenie azylu požiada občan SR.