1. Úvod
Právo zamestnanca na uspokojujúce pracovné podmienky vrátane práva na ochranu bezpečnosti a zdravia pri práci je základné právo zakotvené v čl. 36 Ústavy Slovenskej repu-bliky. Upravené je súborom všeobecne záväzných právnych predpisov, najmä Zákonníkom práce, zákonom Národnej rady Slovenskej republiky č. 330/1996 Z. z. o bezpečnosti a ochra-ne zdravia pri práci v znení neskorších predpisov (ďalej “zákon NR SR č. 330/1996 Z. z.”) a zákonom Národnej rady Slovenskej  republiky č. 272/1994 Z. z. o ochrane zdravia ľudí v znení neskorších predpisov (ďalej “zákon NR SR č. 272/1994 Z. z.”).
Skutočná úroveň realizácie tohto práva je v činnosti jednotlivých zamestnávateľov rôzna, vykonávanie opatrení potrebných na jeho skutočné uplatňovanie prevažne zaostáva za požiadavkami právnych predpisov. Závažným negatívnym dôsledkom jeho nedostatočnej realizácie sú pracovné úrazy, choroby z povolania a iné poškodenia zdravia z práce, ako aj zníženie kvality práce, kvality vyrábaných výrobkov a poskytovaných služieb, čo má význam-né negatívne hospodárske a sociálne následky pre štát, zamestnávateľa, pre postihnutého a pre jeho rodinu. Preto je nevyhnutné účinné presadzovanie zlepšovania pracovných podmienok rôznymi formami a aktivitami. 
Inšpekcia práce, resp. dozor nad bezpečnosťou a ochranou zdravia pri práci zabezpe-čujú práva zamestnancov v tejto oblasti vyplývajúce zo všeobecne záväzných právnych pred-pisov, zabezpečujú vynutiteľnosť práva. Je to záujem štátu, zamestnávateľa i zamestnanca, a to aj v spojitosti so vstupom Slovenskej republiky do Európskej únie a štandardmi v nej aplikovanými (ide napríklad o prevenciu sociálneho dumpingu).
Štátny dozor má, v súlade s osobitnými predpismi, vykonávať osem orgánov dozoru, z nich v skutočnosti nie sú vytvorené tri rezortné (bod 13).
Správa o stave bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci, vývoji pracovnej úrazovosti, chorôb z povolania  a iných poškodení zdravia z práce v roku 2002 je pripravená z podkladov orgánov dozoru činných v oblasti bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci v pôsobnosti ministerstiev práce, sociálnych vecí a rodiny, zdravotníctva, hospodárstva, vnútra a obrany. 

2. Orgány dozoru v oblasti bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci 
Národný inšpektorát práce a osem krajských inšpektorátov práce vykonávajú inšpekciu práce u takmer všetkých zamestnávateľov na území Slovenskej republiky (okrem pracovísk a právnych vzťahov, ktoré podliehajú orgánom dozoru so špecifickou, najmä rezortnou pôsobnosťou uvedených ďalej) vrátane inšpekcie práce v jadrovej energetike. Ich kompetencie upravuje zákon č. 95/2000 Z. z. o inšpekcii práce a o zmene a doplnení niek-torých zákonov v znení zákona č. 231/2002 Z. z. (ďalej “zákon č. 95/2000 Z. z.”), s ktorým v súlade ich riadi Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky. Hlav-ným poslaním orgánov inšpekcie práce je presadzovanie korektných pracovných podmienok v organizáciách prostredníctvom kontroly dodržiavania pracovnoprávnych predpisov, mzdo-vých predpisov, právnych predpisov a ostatných predpisov na zaistenie bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci a zaistenie bezpečnosti technických zariadení vrátane predpisov upravu-júcich faktory pracovného prostredia, a záväzkov vyplývajúcich z kolektívnych zmlúv. Úče-lom inšpekcie práce je presadzovať uspokojivé pracovné a sociálne podmienky u zamest-návateľov v záujme zachovania zdravia a pracovnej schopnosti zamestnanca a ich zlepšo-vanie. Dôležitým nástrojom inšpekcie práce je poskytovanie bezplatného poradenstva v oblas-ti ochrany práce zamestnávateľom a zamestnancom. 
Hlavným cieľom štátneho zdravotného dozoru podľa zákona NR SR č. 272/1994 Z. z. je ochrana zdravia zamestnancov pri práci vytváraním zdravých pracovných podmienok a zdravého spôsobu práce. Štátny zdravotný dozor v oblasti ochrany zdravia pri práci vyko-návajú  orgány na ochranu zdravia - hlavný hygienik Slovenskej republiky, štátni krajskí hygienici, štátni okresní hygienici a 37 štátnych zdravotných ústavov (príloha C tabuľka č. 9).  
Úlohou orgánov štátnej banskej správy - Ministerstva hospodárstva Slovenskej repu-bliky, Hlavného banského úradu a obvodných banských úradov - podľa zákona Slovenskej národnej rady č. 51/1988 Zb. o banskej činnosti, výbušninách a o štátnej banskej správe v znení  neskorších predpisov (ďalej “zákon SNR č. 51/1988 Zb.”) je vykonávanie hlavného dozoru nad dodržiavaním všeobecne záväzných právnych predpisov, ktoré upravujú bezpeč-nosť a ochranu zdravia pri práci, výrobu a používanie výbušnín na trhacie a ohňostrojné prá-ce, bezpečnosť technických zariadení, bezpečnosť prevádzky a požiarnu ochranu v podzemí a pracovné podmienky pri vykonávaní banskej činnosti a činnosti vykonávanej banským spô-sobom a pri výrobe a používaní výbušnín na trhacie práce a ohňostrojné práce. 
Dozor nad zaisťovaním bezpečnosti a ochrany zdravia vojaka pri výkone služby podľa zákona č. 370/1997 Z. z. o vojenskej službe v znení neskorších predpisov (ďalej “zákon č. 370/1997 Z. z.”) v rezorte Ministerstva obrany Slovenskej republiky vykonáva Úrad kontroly správy majetku a technického dozoru prostredníctvom vojenských inšpektorov bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci a skušobných komisárov. Štátny zdravotný dozor v rezorte minis-terstva obrany podľa zákona NR SR č. 272/1994 Z. z. vykonáva Vojensky ústav hygieny a epidemiológie.
Štátny odborný dozor nad bezpečnosťou výkonu štátnej služby príslušníkov Policaj-ného zboru a vojakov vojsk  Ministerstva vnútra Slovenskej republiky vykonáva oddelenie štátneho odborného dozoru ministerstva vnútra podľa zákona č. 73/1998 Z. z. o štátnej službe príslušníkov Policajného zboru, Slovenskej informačnej služby, Zboru väzenskej a justičnej stráže Slovenskej republiky a Železničnej polície v znení neskorších predpisov (ďalej “zákon č. 73/1998 Z. z.”) a zákona č. 370/1997 Z. z.. Štátny zdravotný dozor v rezorte vnútra podľa zákona NR SR č. 272/1994 Z. z. vykonáva odbor sociálnej starostlivosti a zdravotníctva ministerstva vnútra. 

3. Priority orgánov dozoru v roku 2002
Celoslovenské aktivity orgánov inšpekcie práce boli v roku 2002 zamerané na presa-dzovanie právnych predpisov a ostatných predpisov na zaistenie bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci, na zaistenie bezpečnosti technických zariadení vrátane trhového dohľadu a predpisov upravujúcich faktory pracovného prostredia, najmä pri práci v lese, v prevádzkach živočíšnej výroby, pri manipulácii s materiálom. Významnú súčasť inšpekčných aktivít tvorili kolaudácie, vyšetrovanie udalostí, príprava legislatívnych návrhov a technických noriem. Inšpekčnými úkonmi sa overoval technický stav zariadení v jadrovej elektrárni Bohunice a Mochovce, kontrolovali sa súvisiace oprávnené organizácie. Jednotlivé inšpektoráty práce realizovali v organizáciách v príslušnom kraji ďalších 64 rôznych tematických úloh, orientovaných napríklad na práce v stavebníctve, na domovy sociálnych služieb, na posudzovanie pracovných rizík pre zdravie zamestnancov.
Štátny zdravotný dozor bol v oblasti ochrany zdravia pri práci v roku 2002 zameraný najmä na dodržiavanie  kritérií zdravých  pracovných podmienok vrátane podmienok pre osobnú hygienu zamestnancov, na dodržiavanie limitných hodnôt faktorov práce a pracov-ného  prostredia, na plnenie opatrení na ochranu zdravia pri práci v prostredí  s chemickými  faktormi (najmä s jedovatými a veľmi jedovatými látkami a prípravkami), biologickými, karcinogénnymi, mutagénnymi a fyzikálnymi faktormi. Orientoval sa na práce so zobrazova-cími jednotkami, na práce s bremenami, na skupiny zamestnancov, ktorí  vyžadujú osobitnú starostlivosť (mladiství, tehotné ženy, ženy vo fertilnom veku, osoby so zmenenou pracovnou schopnosťou, zamestnanci vykonávajúci rizikové práce) a na zabezpečovanie optimálneho režimu práce a oddychu zamestnancov. Neoddeliteľnou súčasťou preventívnych aktivít bolo zisťovanie, analyzovanie a hodnotenie zdravotných rizík, biopozitívnych a bionegatívnych faktorov práce a pracovného prostredia vrátane fyzickej a psychickej pracovnej záťaže. Sledovala a hodnotila sa odozva organizmu zamestnancov na vystavenie fyzikálnym, chemickým a biologickým faktorom pri výkone práce, prešetrovali sa podmienky práce pri vzniku profesionálneho poškodenia zdravia u hlásených podozrení  na chorobu z povolania a poznatky sa uplatňovali pri presadzovaní opatrení na elimináciu alebo obmedzenie výskytu chorôb z povolania. Zabezpečovali sa preventívne programy a projekty ochrany a podpory zdravia, napríklad Zdravé pracoviská, ako aj poradenstvo. Orgány na ochranu zdravia usmerňovali ochranu zdravia pri práci s nebezpečnými chemickými látkami a prípravkami a s karcinogénnymi a mutagénnymi faktormi (príloha C tabuľka č. 1b).
Úlohy a priority hlavných úloh v oblasti bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci Hlavného banského úradu a obvodných banských úradov boli v roku 2002 sústredené najmä na následné kontroly výroby a spracovania výbušnín, na technické zariadenia vo výrobe a pri spracovaní výbušnín a na plnenie opatrení nariadených pri vyšetrovaní havárií a závažných pracovných úrazov. Dôraz sa kládol na kontrolu predchádzania tlakových prejavov na sondách pre ťažbu prírodných uhľovodíkov, na kontrolu poskytovania osobných ochranných pracovných prostriedkov, na evidenciu pracovných úrazov, na prevádzku technických zariadení (napríklad hlavných ventilátorov, ťažných zariadení, koľajových a závesných banských lokomotív), na prideľovanie osobných svietidiel,  na kontrolu stavu osvetlenia pracovísk a na stav bezpečnosti  a ochrany zdravia pri práci pri sprístupňovaní  a prácach na udržiavanie bezpečného stavu  prírodných jaskýň. 
Dôraz v činnosti dozorných orgánov rezortu ministerstva obrany bol v roku 2002 kladený hlavne na zabezpečovanie prevencie, a to na posudzovanie projektovej dokumentácie, na aplikáciu novej legislatívy, na zhromažďovanie informácií a štatistických údajov o úrazoch, na systémový prístup k zabezpečovaniu povinností v bezpečnosti a ochrane zdravia pri práci, na spracovanie a uplatňovanie  pravidiel na zaistenie bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci, na zabezpečovanie koncepcie politiky bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci, na elimináciu nebezpečenstiev a ohrození vyplývajúcich z pracovného procesu, na oboznamovanie zamestnancov s predpismi na zaistenie bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci a s výsledkami hodnotenia nebezpečenstiev a z nich vyplývajúcich opatrení. 
V roku 2002 bol dozor v rezorte vnútra zameraný najmä na dodržiavanie všeobecne záväzných právnych predpisov a rezortných predpisov na zaistenie bezpečnosti a ochrany zdravia u poslucháčov – policajtov - Akadémie Policajného zboru v Bratislave, na bezpečnosť technických zariadení, na poskytovanie poradenstva, na uplatňovanie požiadaviek ochrany práce pri povoľovaní stavieb a pri kolaudácii stavieb. Zvýšenú pozornosť dozor venoval činnostiam a záchranným prácam policajtov a príslušníkov hasičských jednotiek vo výškach a nad voľnými hĺbkami. Štátny zdravotný dozor rezortu vnútra venoval zvýšenú pozornosť  policajtom zaradeným do výkonu služby.

4. Kontrolované subjekty
V roku 2002 orgány inšpekcie práce a orgány dozoru v oblasti bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci vykonali dozor v celkom 26 788 zamestnávateľských subjektoch, z nich bolo viac ako 45% podnikateľov - fyzických osôb (príloha A tabuľka 1).
Orgány inšpekcie práce vykonali inšpekciu práce v roku 2002 v celkom 9 865 zamest-návateľských subjektoch (príloha B tabuľka č. 1), najviac u zamestnávateľov do 249 zamest-nancov. V kontrolovaných subjektoch bolo v čase previerok zamestnaných takmer 765 000 zamestnancov (príloha B tabuľka č. 2). Orgány na ochranu zdravia a štátne zdravotné ústavy v roku 2002 vykonali dozor v 16 197 subjektoch (príloha C tabuľka č. 4), najviac v právnických subjektoch s počtom zamestnancov do 49. Orgány štátnej banskej správy vyko-nali dozor v celkom 400  subjektoch (príloha D), dozor rezortu obrany a vnútra bol realizo-vaný spolu v 301 subjektoch (prílohy E a F).

5. Výsledky dozornej činnosti orgánov dozoru
V rámci dozornej činnosti vykonali orgány inšpekcie práce, banského dozoru a dozory rezortu obrany a vnútra celkom 22 859 plánovaných i neplánovaných výkonov (príloha A tabuľka č. 2). Veľká časť dozoru bola orientovaná na previerky stavu bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci, na poradenstvo a na kolaudačné konania. V rámci štátneho zdravotného dozoru bolo vykonaných celkom 27 545 výkonov (príloha A tabuľka 14).
V roku 2002 orgány inšpekcie práce realizovali 28 907 výkonov, z nich 17 945 v oblasti bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci. Prehľad druhov výkonov inšpekcie práce podľa oblastí ich zamerania je uvedený v prílohe B tabuľka č. 3. Inšpektori práce na ich realizáciu spotrebovali 167 466 hodín (príloha B tabuľka č. 4 a 5). V kontrolovaných subjektoch bolo zistených 47 419 nedostatkov (príloha B tabuľka č. 6). Počet zistených nedostatkov sa znížil na 95,21 % úrovne predchádzajúceho roku. Najvyšší počet nedostatkov sa týkal vyhradených technických zariadení (13 286) a riadenia bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci (9 639). Najviac nedostatkov bolo zistených v priemyselnej výrobe (14 225), vo veľkoobchode a maloobchode (9 552), v poľnohospodárstve a v lesnom hospodárstve (5 308).
V rámci štátneho zdravotného dozoru bolo vykonaných 21 407 previerok (príloha A tabuľka č. 12 až 16, príloha C tabuľka č. 2a). Prehľad o dozorných výkonoch banského dozoru, dozoru rezortu obrany a vnútra je uvedený v prílohách D, E a F, tabuľky č. 2. 

6. Najzávažnejšie zistenia orgánov dozoru
Pri výkone inšpekcie práce a štátneho dozoru v oblasti bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci boli v roku 2002 zisťované rozsiahle porušenia príslušných právnych predpisov, spolu v 40 908 prípadoch a ďalšie nešpecifikované množstvo zistili orgány štátneho zdravot-ného dozoru. Najviac z nich sa vyskytovalo v priemyslovej výrobe, v poľnohospodárstve a lesnom hospodárstve, obchode a stavebníctve (príloha A tabuľka 3), a to najmä na technic-kých zariadeniach, v systéme riadenia bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci a na prevádzko-vaných objektoch a budovách.
Inšpektori práce v roku 2002 opakovane zisťovali, že kontrolované subjekty nevenujú požadovanú pozornosť bezpečnosti a ochrane zdravia pri práci, nemajú vypracovanú koncep-ciu jej politiky, nerealizujú dôsledne identifikáciu a posudzovanie rizík. Veľmi často neboli vypracované prevádzkové predpisy, často neboli ustanovení zástupcovia zamestnancov pre túto oblasť a nedostatočná bola úroveň školení zamestnancov, čo všetko priamo ovplyvňuje úroveň bezpečnosti a ochrany zdravia zamestnancov pri práci. Veľmi často sa vyskytovali nedostatky v zabezpečovaní predpísanej kvalifikácie obsluhy technických zariadení a na vykonávanie činností, nevykonávali sa predpísané lekárske prehliadky. Nedostatočné bolo prideľovanie a používanie osobných ochranných pracovných prostriedkov, nedostatky boli zisťované v evidencii a registrácii pracovných úrazov.
Inšpekcia práce zisťovala nedostatočnú starostlivosť o bezpečnosť prevádzkovaných objektov a budov. Prenajímané priestory často nie sú vhodné pre realizovaný druh podni-kateľskej činnosti. Najčastejšími nedostatkami boli poškodené steny a stropy, chýbajúce zá-bradlia, neoznačené nosnosti regálov, zatarasené komunikácie v skladoch, prevádzkových a výrobných priestoroch, nepriechodné, znečistené a poškodené schody a podlahy, nepriechodné boli únikové cesty, nezakryté boli otvory v podlahách.  Nedostatočné alebo chýbajúce bolo bezpečnostné označenie okrajov rámp, vjazdov do objektov pre motorové vozidlá a znížených podchodov, neoznačené boli rozvodné potrubia podľa pracovnej látky. Najviac zistených nedostatkov sa týkalo nezabezpečenia podmienok vykurovania, ergonómie, osvetlenia, vetrania, odsávania pár a plynov, zisťovania koncentrácie oxidu uhoľnatého, hluku, prašnosti a vibrácií. Nedostatočná pozornosť bola venovaná pracoviskám so zobrazovacími jednotkami. Na vyhradených technických zariadeniach, ktoré boli v mnohých prípadoch fyzicky opotrebované a technologicky zastarané, neboli vykonávané predpísané odborné prehliadky a skúšky vrátane úradných a opakovaných skúšok, nekompletná bola technická dokumentácia zariadení, neboli vypracované miestne prevádzkové predpisy, chýbali návody na prevádzku a obsluhu, neodstraňovali sa nedostatky uvedené v správach z odborných prehliadok. Podceňovali sa ochranné zariadenia strojov a zariadení, chýbali ochranné kryty a neboli označené ovládacie prvky z hľadiska ich funkcie. 
Na základe výsledkov dozornej činnosti orgánov na ochranu zdravia možno konštatovať, že vznik malých a stredne veľkých prevádzok bol spojený aj s výraznými zmenami v pracovnom prostredí a v pracovných podmienkach. Majitelia nových prevádzok boli často nedostatočne informovaní o otázkach tvorby zdravého pracovného prostredia a absentovala u nich znalosť právnych predpisov v oblasti ochrany zdravia pri práci. Zamestnávateľom často chýbali posudky o riziku a schválené prevádzkové poriadky, chemické látky neboli označované a zatriedené podľa stupňa nebezpečenstva. Zväčšili sa rozdiely medzi veľmi dobrou úrovňou pracovných podmienok v  prosperujúcich podnikoch a v podnikoch s vyspelými technológiami oproti neprosperujúcim podnikom s novo vzniknu-tými provizórnymi prevádzkami. Vznikali aj prevádzky bez kladného posudku orgánu na ochranu zdravia, ich činnosť bola zisťovaná napríklad pri riešení sťažností alebo pri šetrení chorôb z povolania. Nedostatok pracovných možností podmieňoval ochotu zamestnancov pracovať aj v nevyhovujúcich pracovných podmienkach, čo zvyšuje riziko vzniku poškodenia zdravia. Vstup zahraničných investorov priniesol klady, napríklad zavedenie nových technológií, pozitívny pohľad na ergonómiu práce a na starostlivosť o zdravie zamestnancov, ale aj negatíva, napríklad snahu využívať lacnejšie a menej vyspelé technológie. Prevádz-kovateľ často vstupoval do konania s orgánom na ochranu zdravia až v štádiu, keď technolo-gické zariadenie bolo už dovezené, alebo aj inštalované v nevyhovujúcich priestoroch.
Problematická bola činnosť živnostníkov, napríklad pri ťažbe dreva alebo samostatne hospodáriacich roľníkov, ktorí vykonávajú práce pre štátne alebo neštátne organizácie. Živnostníci nahrádzajú prácu kmeňových zamestnancov, čím zdanlivo dochádza k znižovaniu počtu zamestnancov vykonávajúcich rizikové práce. Živnostníci sa nedostanú do evidencie rizikových prác, nemajú informácie o možnom ohrození zdravia a nie sú u nich vykonávané lekárske preventívne prehliadky. V poľnohospodárstve pokračovali zmeny  veľkovýroby na farmársku činnosť, čo prinieslo napríklad zníženie  spotreby prípravkov na ochranu rastlín, ale aj nevyhovujúci režim práce a odpočinku zamestnancov, ich nadmerné fyzické zaťaženie. Problematická bola likvidácia nespotrebovaných zvyškov prípravkov na ochranu rastlín. 
Najväčší počet nedostatkov štátna banská správa zisťovala v informovanosti  zamestnancov o platných predpisoch, v zabezpečení vykonávania lekárskych prehliadok na posúdenie zdravotnej spôsobilosti zamestnancov na prácu s bremenami, vo vypracovaní koncepcie politiky bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci a programu jej realizácie, vo vy-hodnotení neodstrániteľných nebezpečenstiev a ohrození a opatrení proti nim, ako aj pri pre-vádzke strojných a elektrických zariadení. 
Medzi najčastejšie sa vyskytujúce nedostatky, ktoré pri kontrolách zisťovali dozorné orgány rezortu ministerstva obrany, patrili závady na technických zariadeniach, keď stroje nemali ochranné kryty, odsávanie škodlivín bolo nefunkčné, nedodržiavala sa predpísaná pravidelnosť výkonu odborných prehliadok a úradných skúšok, nedostatky boli v hodnotení nebezpečenstiev vyplývajúcich z pracovného procesu a pracovného prostredia. Negatívny vplyv na zhoršujúci sa celkový technický stav objektov a zariadení majú aj v obmedzenom množstve prideľované finančné zdroje, čo môže negatívne ovplyvniť úroveň bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci zamestnancov rezortu ministerstva obrany. 
Štátny odborný dozor rezortu vnútra zisťoval nesúlad s právnymi predpismi najmä pri prevádzkovaní objektov a zariadení a rovnako tak aj pri prevádzke a údržbe vyhradených technických zariadení a ostatných technických zariadení. Najmä z dôvodu nedostatku finančných prostriedkov zo štátneho rozpočtu sa závady uvedené v správach o odborných prehliadkach a odborných skúškach neodstraňovali v termínoch, ako by si to stav zariadení vyžadoval. Nepriaznivý technický stav strojov a zariadení súvisel nielen s nedostatkom financií na náhradné diely, ale aj na zabezpečenie odbornej opravy, na zakúpenie novej bezpečnej  techniky a na ich údržbu a čistenie. V rezorte vnútra sú z väčšej časti používané morálne opotrebované strojné a technické zariadenia vzhľadom na prednostné riešenia najmä havarijných stavov. Negatívnou skutočnosťou je aj pretrvávajúce znižovanie zamestnancov s prevahou manuálnych činností (údržbári, elektrikári, zvárači a pod.), ktoré sú následne zabezpečované dodávateľskou formou, často však s nižšou kvalitou alebo nie sú vykonávané vôbec. Zo strany zamestnávateľov sú podceňované najmä ochranné zariadenia na strojoch, napríklad chýbali alebo boli poškodené ochranné kryty. Vyskytovali sa nedostatky v oblasti prideľovania a používania osobných ochranných pracovných prostriedkov. 

7. Nápravné opatrenia orgánov dozoru
Na zabezpečenie nápravy a odstránenie zistených nedostatkov inšpekcia práce a orgá-ny dozoru v súlade so svojimi kompetenciami vykonali príslušné zákonné opatrenia a v nevy-hnutných prípadoch v závažných prípadoch a v  záujme ochrany života a zdravia zakázali používanie strojov a technických zariadení, výrobných a prevádzkových priestorov a vykoná-vanie prác bez oprávnenia alebo proti predpisom (príloha A tabuľka č. 5).
Inšpektori práce na záver inšpekcie nariadili odstránenie zistených nedostatkov, pri zistení zvlášť závažných nedostatkov nariadili vyradiť z prevádzky 35 vyhradených technic-kých zariadení a 286 ostatných strojov a zariadení, zakázali používať 58 výrobných a pre-vádzkových priestorov a 51 technológií a činností. V 1 098 prípadoch zakázali prácu nadčas, v 215 prípadoch zakázali prácu bez oprávnenia alebo kvalifikácie a v 177 prípadoch prácu proti predpisom (príloha A tabuľka č. 5).  
Na základe vykonaných previerok orgány na ochranu zdravia vydali 1 037 pokynov a opatrení na odstránenie zistených nedostatkov (príloha C tabuľka č. 1a),  ako aj zákazy pre-vádzky alebo výroby a výkon rozhodnutia. Na realizáciu preventívnych opatrení bolo vyda-ných 12 387 rozhodnutí  - posudkov, z nich viac ako polovica sa týkala opatrení pred uvede-ním pracovísk do prevádzky. 
Časť nedostatkov zistených dozorným orgánom rezortu vnútra je odstránená ešte v ča-se kontroly a na odstránenie ostatných organizácie prijali organizačné a technické opatrenia so zreteľom na závažnosť ohrozenia života a zdravia a najmä na finančné možnosti. Zákazy používania strojov, zariadení a elektrického ručného náradia boli rešpektované.

8. Sankčné opatrenia orgánov dozoru
Orgány inšpekcie práce a banského dozoru uložili v roku 2002 za porušenia predpisov v oblasti bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci organizáciám i jednotlivcom finančné pokuty v celkovej sume 8 370 900 Sk. Orgány štátneho zdravotného dozoru uložili 64 finančných postihov v celkovej sume 473 913 Sk a 39 blokových pokút v úhrnnej sume 24 580 Sk (príloha A tabuľka č. 5 a 16).
V roku 2002 inšpektoráty práce uložili organizáciám 573 právoplatných pokút vo výš-ke 16 364 000 Sk, z toho 211 pokút vo výške 7 947 500 Sk v oblasti bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci. Jednotlivcom uložili desať právoplatných pokút v celkovej výške 85 000 Sk, z toho päť pokút v oblasti bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci v hodnote 40 000 Sk. Ďalej bolo uložených 225 blokových pokút v sume 96 800 Sk. (príloha B tabuľka č. 7).
Za nesplnenie zákonných povinností uložili orgány na ochranu zdravia v roku 2002 sankčné opatrenia – pokuty a blokové pokuty (príloha C tabuľka č. 3), najvyššie finančné pos-tihy boli uplatnené za expedíciu prípravkov na ochranu rastlín bez kladného posudku orgánu na ochranu zdravia a za výkon činnosti v priestoroch bez denného osvetlenia a s nedostatoč-ným vetraním bez súhlasu orgánu na ochranu zdravia. 
V súvislosti s porušovaní predpisov o bezpečnosti práce uložili orgány banskej správy v roku 2002 pokutu 147 000 Sk organizácii SMZ, a. s Jelšava za pracovný úraz, ktorého príčinou bolo nedodržanie technologického postupu zo strany organizácie, pokutu 50 000 Sk organizácii HBP, a. s. Baňa Nováky o. z. v súvislosti s používaním technického zariadenia a pokutu 15 000 Sk organizácii Holcim, spol. s r.o. Bratislava za nedostatky v pomôckach pre trhacie práce (príloha D tabuľka č. 5 a 6).  

9. Stav a vývoj pracovných úrazov, rizikových prác a chorôb z povolania
V roku 2002 vzniklo v Slovenskej republike celkom 19 439 pracovných úrazov, ktoré spôsobili 800 189 dní pracovnej neschopnosti (príloha A tabuľka č. 19). V roku 2002 v dôsledku utrpeného pracovného úrazu denne nepracovalo priemerne 2 192 poškodených zamestnancov. Relatívne ukazovatele pracovnej úrazovosti majú stabilizovaný pozitívny klesajúci trend. Len ukazovateľ priemerného počtu dní pracovnej neschopnosti, ktoré sa vzťa-hujú na jeden pracovný úraz, má rastúcu hodnotu. Je to dôsledok rastúcej závažnosti pracov-ných úrazov. V Slovenskej republike vzniklo podľa údajov dozorných orgánov v oblasti bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci v roku 2002 celkom 92 smrteľných pracovných úrazov, čo je rozdiel oproti ich počtu, ktorý vykazuje Štatistický úrad Slovenskej republiky (87). Ďalej vzniklo 184 ťažkých pracovných úrazov. Tým sa pokračuje v pozitívnom trende znižovania závažných pracovných úrazov (príloha A tabuľka č. 6 až 9). Ich najčastejším zdrojom sú dopravné prostriedky, pády a stroje a príčinou nedostatočné osobné predpoklady, nebezpečné pracovné postupy a nesprávna organizácia práce. Nedostatky pri manipulácii s bremenami a pády sú najčastejšími zdrojmi ostatných pracovných úrazov, a to prevažne v dôsledku nedostatočných osobných predpokladov  (príloha A tabuľka č. 10 a 11). 
V subjektoch v pôsobnosti inšpekcie práce došlo v roku 2002 k 85 smrteľným a k 162 ťažkým registrovaným a evidovaným pracovným úrazom. Oproti roku 2001 sa počet smrteľ-ných pracovných úrazov znížil o šesť prípadov a počet ťažkých pracovných úrazov sa znížil o 54 prípadov. Ďalších päť smrteľných a deväť ťažkých úrazov vyšetrovali orgány inšpekcie práce, pretože sa stali v priestoroch organizácií. Podiely hlavných skupín zdrojov smrteľných a ťažkých pracovných úrazov na celkovom počte špecifikuje príloha B tabuľka č. 8 a 9. Už dlhodobo dominantným zdrojom smrteľných a ťažkých pracovných úrazov boli dopravné prostriedky (36 smrteľných a 40 ťažkých pracovných úrazov). Prehľad príčin vzniku smrteľných a ťažkých pracovných úrazov je uvedený v prílohe B tabuľke č. 10 a 11. Ich najčastejšími príčinami vzniku bolo používanie nebezpečných postupov (27 smrteľných a 28 ťažkých pracovných úrazov), nesprávna organizácia práce (14 smrteľných pracovných úrazov) a ohrozenie inými osobami (26 ťažkých pracovných úrazov). Najvyšší podiel závaž-ných pracovných úrazov sa koncentroval v priemyselnej výrobe (32,79 %), v stavebníctve (15,38 %) a v doprave, skladovaní a spojoch (11,34 %). Inšpektori práce vyšetrovali v dvoch prípadoch technické a organizačné príčiny chorôb z povolania, ako aj zdroje a príčiny 20 prevádzkových nehôd technických zariadení s materiálnymi škodami v čiastke 24 334 631 Sk. 
V roku 2002 orgány na ochranu zdravia vydali 673 rozhodnutí o vyhlásení rizikových prác a 89 rozhodnutí o ich zrušení (príloha C tabuľka č. 1a). Možno konštatovať, že oproti roku 2001, keď došlo k miernemu zvýšeniu počtu zamestnancov vykonávajúcich rizikové práce, bol v roku 2002 zaznamenaný pokles celkového počtu zamestnancov exponovaných jednému alebo viacerým rizikovým faktorom (príloha C tabuľka č. 5). Aj v roku 2002 bolo najviac zamestnancov exponovaných riziku hluku (92 791), prachu (32 913), chemických látok (16 298), ionizujúceho žiarenia (10 500) a vibrácií (9 207). K miernemu zvýšeniu počtu zamestnancov došlo v 4. kategórii u chemických karcinogénov, ionizujúceho žiarenia a alergénov, ich zvýšenie bolo zaznamenané aj v skupine nešpecifických faktorov – u fyzickej a psychickej pracovnej záťaže, tepelnej záťaže a pod. (príloha C tabuľka č. 6). Najviac zamestnancov vykonávalo rizikové práce v priemyselnej výrobe (86 054), v zdravotníctve (13 984) a v poľnohospodárstve a lesníctve (12 468). Najväčší podiel žien vykonávalo rizikové práce v zdravotníctve, keď tvorili až 77,2 % zo všetkých zamestnancov exponovaných  rizikovým faktorom (príloha C tabuľka č. 7). Nepriaznivým bol najmenší pokles, či v niektorých prípadoch až vzostup, počtu v skupine žien exponovaných rizikovým faktorom (hluk, alergény, chemické karcinogény, dermatotropné látky) v kategórii 4., v ktorej je najvyššia úroveň rizika. 
Významnú informáciu o stave pracovného prostredia a pracovných podmienok poskytuje vývoj výskytu chorôb z povolania. V roku 2002 bolo hlásených a evidovaných 608 chorôb z povolania, čo bolo približne na úrovni posledných desiatich rokov, avšak viac oproti roku 2001 o 31 prípadov. Najviac chorôb z povolania bolo hlásených z odvetvia priemyselnej výroby (184), ťažby nerastných surovín (181), poľnohospodárstva (131) a zdravotníctva (54). Najväčší počet profesionálnych ochorení bol, podobne ako v roku 2001, hlásený v skupine ochorení z dlhodobého nadmerného a jednostranného zaťaženia (spolu 189 prípadov - 31,1% všetkých chorôb z povolania hlásených v roku 2002, čo je o 44 ochorení viac ako v roku 2001), čo predstavuje vzostupnú tendenciu. Ide o postihnutie tkanív podporno-pohybovej sústavy a periférnych nervov takmer výlučne na horných končatinách v dôsledku dlhodobej a nadmernej fyzickej záťaže. Na druhom mieste, rovnako ako v roku 2001, boli  ochorenia z vibrácií – v 141 prípadoch (23,2%), čo predstavuje vzostupnú tendenciu.  Príčinou vzniku týchto ochorení bolo používanie najmä ručných nástrojov s vysokými emisnými hodnotami otrasov a vibrácií (motorové píly, pneumatické nástroje, nástroje na rezanie tvrdých ma-teriálov), pričom  najčastejším dôvodom vzniku ochorenia bolo prekračovanie prípustnej doby práce s týmto rizikovým zariadením.  
Významný pokles bol u infekčných profesionálnych ochorení. U ochorení prenosných z človeka na človeka (vírusová hepatitída,  tbc dýchacích ciest, epidemická konjunktivitída a i.) boli postihnutí výlučne zdravotnícki pracovníci. Ochorenia prenosné zo zvierat na človeka priamo alebo prenášačom (lymská borelióza, trichofýcie, leptospiróza a ďalšie) boli zistené najmä u zamestnancov v poľnohospodárstve a lesnom hospodárstve. Kožné choroby z povo-lania   mali v posledných rokoch  zostupný trend, avšak v roku 2002 bolo evidovaných  64 prípadov (10,5%), čo je zvýšenie oproti roku 2001 o 21 prípadov. Príčinou týchto ochorení boli najmä alergény a dráždivé látky (Ni, Cr, guma, gumárenské chemikálie, dezinfekčné a čistiace prostriedky, rezné oleje a emulzie). 
U profesionálnych poškodení sluchu sa v posledných  troch rokoch vrátane roku 2002, v ktorom bolo hlásených 26 prípadov (4,3%), zaznamenal výrazný pokles ochorení, napriek tomu, že naďalej pretrváva vysoký počet zamestnancov evidovaných v riziku hluku (92 791 v roku 2002), pričom podľa skúseností zo štátneho zdravotného dozoru v organizáciách naďalej pretrvávajú nedostatky, najmä v osobnej ochrane zamestnancov pred nadmerným hlukom. Pravdepodobným dôvodom poklesu hlásených poškodení sluchu bola ich zhoršená záchytnosť súvisiaca so zmenami v zabezpečení zdravotnej prevencie, najmä v stredne veľ-kých a v malých podnikoch. Poškodenia sluchu boli zisťované najmä u piliarov, kovorobot-níkov, baníkov, obsluhy drviacich a  drevoobrábacích strojov a pod.  
Zvýšenú pozornosť si zasluhuje zaprášenie pľúc kremičitým prachom u baníkov v rudných a čiastočne uhoľných baniach – 39 prípadov (6,4%) a bronchiálna astma - 26 prípadov (4,3%) u zamestnancov prichádzajúcich do priameho kontaktu s alergénmi rastlinného alebo živočíšneho pôvodu. Ojedinele sa v roku 2002 vyskytli aj ochorenia spô-sobené karcinogénnymi látkami - rakovina pľúc z rádioaktívnych látok u baníkov rudných ba-ní. Pomerne priaznivý bol výskyt  profesionálnych ochorení spôsobených chemickými lát-kami. V roku 2002 nebola hlásená žiadna hromadná otrava, ojedinele sa vyskytli  otravy CO, Pb a niektorými rozpúšťadlami.  Za dlhodobo závažnú možno považovať skutočnosť, že aj v roku 2002 boli novohlásené viaceré chronické otravy sírouhlíkom (15 prípadov), ktoré sú dôsledkom dlhodobej expozície tejto škodlivine pri výrobe viskózového vlákna. 
V roku 2002 došlo v organizáciách v pôsobnosti orgánov štátnej banskej správy k štyrom smrteľným, šiestim ťažkým a 741 ostatným pracovným úrazom a k dvom haváriám,  pri ktorých došlo ku škode vo výške 13,286 mil. Sk, čo predstavuje mierny pokles. Počet nových chorôb z povolania sa rovnako znížil na 120.
V roku 2002 sa v pôsobnosti dozoru rezortu vnútra vyskytlo celkom 387 registrovaných služobných a pracovných úrazov, z toho jeden smrteľný a štyri ťažké a 382 ostatných (príloha F tabuľka č. 8 až 13). 

10. Spolupráca orgánov dozoru 
	V záujme úspešného plnenia dozorných úloh, skvalitňovania, zefektívnenia a zhos-podárnenia svojej činnosti a v záujme efektívnejšieho presadzovania zlepšovania pracovných podmienok a zavádzania preventívnych opatrení v organizáciách mali orgány inšpekcie práce a jednotlivé dozorné orgány väčšinou uzatvorené dohody o vzájomnej spolupráci, o spolupráci s Asociáciou zamestnávateľských zväzov a združení Slovenskej republiky, s Konfederáciou odborových zväzov Slovenskej republiky alebo s jednotlivými ich zväzmi a združeniami. Podľa potreby spolupracovali aj so Slovenským červeným krížom, Policajným zborom Slovenskej republiky, s výskumnými a expertíznymi organizáciami, s univerzitami, so zdravotníckymi inštitúciami, slovenskými testovacími centrami a s odbornými združeniami aktívnymi v parciálnych oblastiach bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci. 

11.	 Hodnotenie stavu bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci v roku 2002 v Slovenskej republike
Z analýz poznatkov inšpekcie práce vyplýva, že v zamestnávateľských subjektoch v Slovenskej republike z hľadiska plnenia ich úloh v oblasti bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci nedošlo v roku 2002 k výraznému pozitívnemu posunu. Príčinami tohto stavu bolo naj-mä prevládajúce nekoncepčné a nesystematické riadenie oblasti bezpečnosti a ochrany zdra-via pri práci na podnikovej úrovni, najmä nebola definovaná koncepcia politiky v tejto oblasti, naďalej pretrvávalo nízke právne vedomie vedúcich zamestnancov, bezpečnostných technikov a zamestnancov, systém ich vzdelávania nebol účinný. Výrazným negatívnym faktorom bola snaha znižovať svoje náklady v dôsledku nepriaznivej ekonomickej situácie aj na úkor bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci, napríklad neposkytovaním osobných ochranných pracovných prostriedkov. Zamestnávateľské subjekty celkovo málo investovali do tejto oblasti, bolo jednoduchšie poskytovať zamestnancom mzdové zvýhodnenie za prácu v sťa-ženom a zdraviu škodlivom pracovnom prostredí (§ 124 Zákonníka práce), ako investovať do nových, zdraviu neškodiacich technológií. Zamestnanci z obavy o stratu zamestnania trpeli nevyhovujúce pracovné podmienky. Pretrváva tiež používanie fyzicky a morálne opotrebova-ných strojov a technických zariadení.
Na základe poznatkov z výkonu štátneho zdravotného dozoru je možné konštatovať, že napriek poklesu počtu zamestnancov vykonávajúcich rizikové práce v roku 2002 oproti predchádzajúcim rokom nedošlo k všeobecnému alebo k výraznému zlepšeniu podmienok práce a pracovného prostredia, ani k zlepšenej starostlivosti zamestnávateľov o zdravie zamestnancov. Jedným z dôvodov poklesu počtu zamestnancov vykonávajúcich rizikové práce v roku 2002 oproti predchádzajúcim rokom bola skutočnosť, že orgány na ochranu zdravia nevyhlasovali nové rizikové práce, alebo ich vyhlasovali bez určenia kategórie rizika. Dôvodom bol pozastavený legislatívny proces pripraveného nariadenia vlády SR, ktorým sa ustanovujú kritéria na zaraďovanie prác do kategórií z hľadiska zdravotných rizík vzhľadom na rozpor, ktorý vznikol pri schvaľovaní súvisiacej vyhlášky MZ SR. V posledných rokoch narastá podiel ťažších foriem profesionálnych ochorení, čo svedčí o zhoršenej včasnej záchytnosti zdravotných porúch súvisiacich s výkonom povolania. Príčiny možno vidieť predovšetkým v neuspokojivom zabezpečení cielených preventívnych lekárskych prehliadok, najmä v malých a stredne veľkých podnikoch, ako aj v čoraz častejšej disimulácii zdravotných ťažkostí zo strany zamestnancov z obavy pred stratou zamestnania alebo preradenia na menej platenú prácu.
Stav v bezpečnosti a ochrane zdravia pri práci na pracoviskách v pôsobnosti štátnej banskej správy možno považovať v prevažnej miere za odraz stavu ekonomiky výrobných subjektov v oblasti ťažby a spracovania nerastných surovín. Pretrvával nedostatok finančných zdrojov spôsobený výrazným rozdielom rastu vstupných nákladov a ceny výrobkov, nízkym využívaním existujúcich výrobných kapacít a značnou variabilitou a vysokým stupňom nepredvídateľnosti potrieb  stavebných materiálov v jednotlivých regiónoch, čoho dôsledkom je aj vysoká rizikovosť podnikania v tejto oblasti. V sektore hlbinného dobývania nerastov je stále citeľná absencia  odborne vzdelaných baníkov, čo je výsledok útlmu  školstva s banským  zameraním. 
Klesajúce množstvo zisťovaných závad a ostatné poznatky zistené v kontrolovaných subjektoch dozornými orgánmi rezortu vnútra poukazuje na postupné skvalitňovanie starostlivosti o bezpečnosť a ochranu zdravia pri výkone štátnej služby. Na zistenom nesúlade skutkového stavu s  právnymi predpismi majú podiel nielen zamestnávatelia, ale i samotní zamestnanci. I napriek zisťovaným skutočnostiam je možné konštatovať postupné zlepšovanie zaistenia ochrany života a zdravia vo výkone štátnej služby policajtov a vojakov rezortu Ministerstva vnútra. 

12.	 Opatrenia na zlepšenie stavu bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci
V záujme zlepšovania bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci, kvalifikovanej identifikácie pracovných rizík, zlepšenia podmienok pre vykonávanie prevencie a pre odborné usmerňovanie zamestnávateľov pri vytváraní bezpečných a zdravých pracovných podmienok a pracovného prostredia, ako aj pri výchove zamestnancov k zdravej a bezpečnej práci v organizáciách Slovenskej republiky je vhodné a potrebné
a)	zvyšovať právne a spoločenské vedomie v oblasti bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci,
b)	podporovať najmä aktívne formy poradenstva poskytovaného zamestnávateľskými a odborovými inštitúciami, špecializovanými podnikateľskými subjektmi, orgánmi inšpekcie práce a dozornými orgánmi,
c)	zefektívniť systém inšpekcie práce a dozorných orgánov, 
d)	inšpekčnou a dozornou činnosťou presadzovať vykonávanie prevencie a systémový prístup v organizáciách pri riadení a vykonávaní bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci.
e)	postupne a v potrebnom rozsahu budovať závodné zdravotné služby v súlade s § 13 záko-na NR SR č. 330/1996 Z. z.,
f)	výkon inšpekcie práce a dozoru zamerať na malé a stredné podniky a na podniky (firmy), v ktorých sú vyhlásené rizikové práce,
g)	pripravovať a vydávať inštruktážne a  výchovné materiály v oblasti bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci,
h)	zabezpečiť pokračovanie a ukončenie legislatívneho procesu príslušných návrhov práv-nych predpisov v oblasti bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci,
i)	prehodnotiť technické vybavenie banských inšpektorov. 

13.	Prehodnotenie výkonu štátneho dozoru v oblasti bezpečnosti a ochrany   zdravia pri práci ustanoveného osobitným predpisom
	Na základe uznesenia vlády Slovenskej republiky č. 638 z 12. júna 2002 minister obrany, vnútra, financií, dopravy, pôšt a telekomunikácií a spravodlivosti prehodnotili vyko-návanie dozoru v oblasti bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci ustanoveného osobitným predpisom (príloha G až K). Výsledok prehodnotenia prerokovali ich zástupcovia so zástup-cami ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny.  
Účelom prehodnotenia bolo identifikovať problémy a zabezpečiť zlepšenie efektívnosti výkonu štátneho dozoru nad zaisťovaním bezpečnosti a ochrany zdravia pri výko-ne služby vojaka, policajta, príslušníka Zboru väzenskej a justičnej stráže a colníka, ktorý zabezpečujú dozorné orgány podľa § 137 zákona č. 370/1997 Z. z., § 138 zákona č. 73/1998 Z. z. a § 130 zákona č. 200/1998 Z. z..
Z prehodnotenia vyplynulo, že 
a)	dozorné orgány plnia aj iné ako dozorné úlohy,
b)	nie sú zriadené orgány dozoru na vykonávanie
•	odborného dozoru nad bezpečnosťou a ochranou zdravia pri výkone štátnej služby colníkov podľa § 130 zákona č. 200/1998 Z. z. o štátnej službe colníkov a o zmene a doplnení niektorých ďalších zákonov v znení neskorších predpisov,
•	štátneho odborného dozoru nad bezpečnosťou výkonu štátnej služby príslušníkov Železničnej polície a príslušníkov Zboru väzenskej a justičnej stráže podľa § 138 zá-kona č. 73/1998 Z. z..
Tento stav je  v rozpore s uvedenými zákonmi a nie je v súlade ani s implementáciou požiadavky čl. 4 ods. 2 smernice rady č. 89/391/EHS, keď Slovenská republika v prístupovom procese do Európskej únie deklarovala súlad právnych predpisov Slovenskej republiky vrátane  uvedených ustanovení zákonov a ich vykonávania s touto smernicou. Potrebné je zabezpečiť vykonávanie tohto štátneho dozoru aj pri výkone štátnej služby uvedených kategórií zamestnancov.
Na základe prehodnotenia minister práce, sociálnych vecí a rodiny listom odporučil ministrovi obrany, vnútra, financií, dopravy, pôšt a telekomunikácií a spravodlivosti prijať potrebné opatrenia na zabezpečenie efektívneho a hospodárneho výkonu dozoru nad zaisťovaním bezpečnosti a ochrany zdravia vojaka pri výkone služby vojaka, policajta, príslušníka Zboru väzenskej a justičnej stráže a colníka podľa § 137 zákona č. 370/1997 Z. z., § 138 zákona č. 73/1998 Z. z. a § 130 zákona č. 200/1998 Z. z..
 Problematiku štátneho dozoru je vhodné riešiť aj so zreteľom na pripravované zabezpečovanie inšpekcie práce podľa Protokolu z roku 1995 k Dohovoru  Medzinárodnej organizácie práce č. 81/1947. Vykonávanie tohto dozoru možno v uvedených rezortoch zabezpečiť vrátane nevyhnutnej právnej úpravy
•	alternatíva I
všeobecným inšpekčným systémom prostredníctvom miestne príslušných inšpektorátov práce (podľa zákona č. 95/2000 Z. z.) tak, ako to prednostne predpokladá Medzinárodná organizácia práce, pri ktorom sa efektívne využijú prostriedky štátneho rozpočtu, alebo
•	alternatíva II
rezortným dozorným systémom vytvoreným v každom z uvedených rezortov alebo ich spoločným, ktoré sú vybavené príslušnými kompetenciami a potrebnými počtom zamest-nancov dozoru s príslušnou kvalifikáciou, odbornosťou a technickou výbavou.

14.	 Záver
Ochrana života a zdravia zamestnancov a vytváranie priaznivých pracovných podmienok je závažnou ekonomickou a sociálnou skutočnosťou podmieňujúcou hospodársky rozvoj Slovenskej republiky. Vychádzajúc zo zistení orgánov inšpekcie práce a dozorných orgánov v oblasti bezpečnosti a ochrany zdravia zamestnancov pri práci, ktoré dokumentovali rozsiahle porušovanie právnych predpisov, nebola starostlivosť zamestnávateľov v roku 2002 o túto oblasť svojich povinností na požadovanej úrovni.  
	Nedostatky v kontrolovaných subjektoch sa týkali všetkých oblastí, ktoré majú významný vplyv na skutočné pracovné podmienky, najmä na ochranu života a zdravia zamestnancov pred poškodením zdravia nebezpečnými a škodlivými faktormi vyplývajúcimi z práce a pracovného prostredia. Zamestnávatelia veľmi často nerešpektovali najmä predpisy platné pre bezpečnú prevádzku technických zariadení a budov, pre vykonávanie činností a prevádzkovanie technológií, značný podiel zamestnancov vykonával rizikové práce. Nedos-tatky boli vo výchove k bezpečnej a zdravej práci, v poskytovaní a používaní osobných och-ranných pracovných prostriedkov, v zdravotnej prevencii. Príčinou bolo predovšetkým nekva-litné riadenie tejto oblasti, najmä sa zanedbával systémový prístup a nedostatok financií.
	Taký stav bol príčinou vzniku pracovných úrazov, chorôb z povolania a iných poško-dení zdravia z práce, ktoré majú individuálne i celospoločenské finančné, ľudské a sociálne negatívne dosahy.
	Inšpekcia práce a ďalšie orgány dozoru v súlade so svojimi kompetenciami nariaďovali odstránenie zistených nedostatkov, v závažných prípadoch zakázali používanie nebezpečných zariadení, budov a činností a v záujme nápravy ukladali zamestnávateľom finančné pokuty. Na zlepšenie stavu orgány dozoru navrhli opatrenia, na ktorých zabezpečovanie majú príslušné ministerstvá možnosti a kompetencie. Dozorné orgány ustano-vené právnymi predpismi môžu v tejto oblasti efektívnejšie fungovať najmä lepším organi-zovaním svojej činnosti, a tak prekonávať svoje poddimenzované personálne a materiálne vybavenie.
Potrebné je zabezpečiť vykonávanie štátneho dozoru v oblasti bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci aj pri výkone štátnej služby colníkov a príslušníkov Železničnej polície a Zboru väzenskej a justičnej stráže.