I.	VECNÉ A EKONOMICKÉ VÝCHODISKÁ POTREBY ZAVEDENIA ALTERNATÍVNEHO FINANCOVANIA ÚJD SR 
1.	Úvod
Koncepcia energetickej politiky Slovenskej republiky predpokladá aj naďalej využívanie jadrovej energie nielen ako prijateľnú, ale aj nevyhnutne potrebnú formu výroby elektriny. Spoľahlivé, environmentálne prijateľné a ekonomicky efektívne zásobovanie energiou z jadrových zariadení vyžaduje priebežné zabezpečovanie a zvyšovanie jadrovej bezpečnosti, ako aj prevádzkovej spoľahlivosti jadrových zariadení tak, aby nedošlo k nepriaznivým dopadom na obyvateľstvo a životné prostredie. Charakter prevádzky jadrových zariadení si v súlade s politikou Európskej únie a medzinárodnou praxou vyžaduje reguláciu v oblasti jadrovej bezpečnosti, zabezpečovanú nezávislým a odborne spôsobilým dozorným orgánom. Kapacity dozorného orgánu majú byť dostatočné pre vytvorenie uceleného rámca pre bezpečné využívanie jadrovej energie.
V prechodnom období po vzniku SR, medzinárodná spolupráca výrazne prispela k vybudovaniu dozorného rámca a umožnila rýchlu implementáciu medzinárodnej praxe a skúseností. Po vstupe SR do OECD a EÚ boli pozastavené skoro všetky formy podpory pre Úrad jadrového dozoru Slovenskej republiky (ďalej len „úrad“), čo spolu s ďalšími skutočnosťami súvisiacimi s transformáciou spoločnosti spôsobuje, že v súčasnosti hrozí riziko straty odborných kompetencií dozorného orgánu v oblasti jadrovej bezpečnosti. 
Finančné a personálne podmienky sú jedným z určujúcich faktorov existencie a pôsobenia dozorného orgánu. Súčasný spôsob financovania úradu vychádza z predpokladov, ktoré ideálne nezohľadňujú jeho špecifický charakter, ktorý svojou činnosťou musí zaručiť a presvedčivo dokladovať požadovanú úroveň jadrovej bezpečnosti vo vzťahu k obyvateľstvu a k medzinárodnému spoločenstvu, musí vytvárať národné normy a zabezpečiť ucelený dozorný rámec. Tieto funkcie úradu je možné zabezpečiť len za predpokladu existencie: 
1.1	odborne kompetentného personálu v technických otázkach,
1.2	odborne kompetentného personálu v legislatívnych otázkach a súčasne v technických otázkach,
1.3	odborne kompetentného personálu na posúdenie zhody stavu technických systémov so zákonnými požiadavkami,
1.4	odborne kompetentného personálu na komunikáciu a presadzovanie národných záujmov na medzinárodných fórach, kde sa vyžadujú aj najvyššie komunikačné a jazykové schopnosti, 
1.5	technickej podpory v oblasti expertných úloh, 
1.6	technickej podpory v oblasti riešenia dlhodobých úloh bezpečnostného výskumu,
1.7	odborne kompetentného personálu a technickej podpory na vykonávanie úloh na ochranu zdravia a majetku obyvateľstva v núdzových stavoch domácich jadrových zariadení alebo zahraničných jadrových zariadení s dopadom na územie SR. 
2.	Súčasný stav financovania
Súčasné finančné podmienky neumožňujú v plnom rozsahu naplnenie uvedených požiadaviek najmä z nasledovných dôvodov:
2.1	Mzdové podmienky
Súčasné mzdové ohodnotenie inšpektorov jadrovej bezpečnosti nedosahuje ani 50% mzdového ohodnotenia zodpovedajúcich výkonných funkcií v dozorovaných subjektoch a ani v iných organizáciách pôsobiacich v jadrovej energetike. Tieto rozdiely sa pravdepodobne ešte zväčšia po privatizácií Slovenských elektrární, a.s. Nedostatočné finančné prostriedky spôsobujú vysokú fluktuáciu zamestnancov a súčasný trend vývoja vedie k nenávratnému zániku odborných skúseností a ku strate odborných kompetencií úradu. To sa môže veľmi nepriaznivo prejaviť pri výkone dozorných činností, rozšírených o úlohy súvisiace s vyraďovaním JE-V1, ako aj perspektívne s dostavbou 3. a 4. bloku JE Mochovce.
Stanovenie legislatívneho rámca, posudzovanie a hodnotenie bezpečnostnej dokumentácie, kontrola súladu s požiadavkami a dodržiavanie noriem prevádzkovateľmi a užívateľmi zariadení využívajúcich jadrovú energiu vyžaduje systematický prístup, ktorý môžu zaistiť len špičkoví odborníci, majúci dostatočné skúsenosti v daných oblastiach a navyše disponujú vedomosťami v oblasti práva, dokážu efektívne komunikovať, sú zdraví, fyzicky zdatní a ochotní sa vystavovať riziku a záťaži. Vzhľadom na jazykové požiadavky, hľadanie záujemcov z iných regiónov je obmedzené a pokiaľ ide o finančné podmienky, do úvahy prichádzajú len bývalé štáty východného bloku s adekvátnym jadrovým programom.
Záujem o odbornú prácu na ÚJD naznačuje trvalo klesajúci trend. Noví zamestnanci, ktorých úrad v súčasnosti dokáže zamestnať, sú väčšinou bez dostatočných odborných kompetencií, resp. sú to čerství absolventi vysokých škôl. Títo absolventi po zaškolení, získaní určitej odbornej praxe a jazykovej prípravy, hradených z prostriedkov úradu, často v krátkom čase odchádzajú na iné, atraktívnejšie miesta a na úrade opätovne vytvárajú problém nenaplnených miest a straty odbornosti úradu ako takého. 
Vzhľadom na štatistické údaje fluktuácia zamestnancov na úrade je veľmi vysoká. Od vzniku úradu v roku 1993 na úrad nastúpilo 213 zamestnancov a z úradu odišlo 121 zamestnancov, čo pri vývoji počtu zamestnancov predstavuje enormnú fluktuáciu, pričom v prípade 62% zamestnancov išlo o odborné zamestnanecké miesta (kľúčoví zamestnanci odborných podprogramov). Tento stav považujeme za veľmi kritický, pretože tento migračný proces poukazuje, že počas existencie úradu došlo v priemere k dvojnásobnej výmene každého zamestnanca, čo je najmä pre výkon činností v oblasti jadrovej bezpečnosti veľmi nežiadúci stav. Najčastejším dôvodom skončenia štátnozamestnaneckého (pred rokom 2002 pracovného) pomeru je platové ohodnotenie, ktoré je v oblasti výroby, inžinierskej činnosti a výskumu v jadrovom sektore výrazne vyššie. Záujem kvalifikovaných expertov z oblasti jadrovej energetiky a stabilizáciu zamestnancov, najmä inšpektorov jadrovej bezpečnosti bude možné zabezpečiť len formou dosiahnutia primeraného mzdového ohodnotenia, t. j. priblížením sa k platom zamestnancov dozorovaných subjektov.
2.2	Dozorný výskum a expertízy
Finančné prostriedky na bezpečnostný výskum a expertízy nepostačujú a nie sú v súlade s programom využívania jadrovej energie v SR. Tento problém sa zviditeľnil napr. pri zabezpečení posudkov na štúdiu pravdepodobnostnej analýzy (PSA) odstavenia blokov typu VVER/V230 JE Bohunice V-1 (táto úloha v objeme asi 6 mil. Sk je len zlomkom výskumných úloh, ktoré by sa mali skúmať). V porovnaní s okolitými štátmi s podobným jadrovým programom, napríklad s Českou republikou alebo Maďarskou republikou, sú výdavky úradu na dozorný výskum výrazne nižšie. Súčasné zmeny v systéme financovania vedy a výskumu tieto možnosti ešte znižujú a v budúcnosti nebude mať úrad možnosť si vytvoriť finančné prostriedky na dozorný výskum, ak nebude mať vlastné zdroje. Tento trend vedie k podstatnej strate odborných kompetencií úradu.
Tab.2.2.1. Objem finančných prostriedkov na dozorný výskum v SR, ČR a MR v roku 2005
Dozorný úrad
	bezpečnostný výskum v roku 2006 [mil. Sk]	rozpočet úradu
[mil. Sk]	počet zamestnancov v roku 2006	
Úrad jadrového dozoru SR – UJD 	5 mil.	77 mil.	89	
Štátny dozor nad jadrovou bezpečnosťou  ČR - SUJB	66,3 mil. 
(51 mil. ČK)	493 mil. 
(379 mil. CK)	194*	
Dozor nad jadrovou bezpečnosťou MR - HAEA	47 mil. 
(300 mil. HUF)	262 mil. 
(1752 mil HUF)	89	
*vrátane zamestnancov radiačnej ochrany

2.3	Investičné prostriedky a prostriedky na obnovu 
V rámci technickej pomoci počas prvých rokov existencie bola úradu poskytnutá pomoc zo zahraničia v celkovej výške okolo sto miliónov Sk. V súčasnosti prostriedky úradu nie sú postačujúce ani len na obnovu technických zaradení, pričom tieto systémy sú svojim charakterom v SR unikátne a slúžia na ochranu zdravia obyvateľstva a životného prostredia. Je to napríklad Centrum havarijnej odozvy úradu, originálne prenosy technologických, radiačných a meteorologických dát, európsky systém RODOS atď. Všetky tieto prostriedky sú nevyhnutné ako technická podpora pri rozhodovaní o opatreniach na ochranu obyvateľstva, majetku a životného prostredia na národnej úrovni pri radiačnej havárií v SR alebo v zahraničí (Ústredný krízový štáb, Komisia vlády pre radiačné havárie, Bezpečnostná rada štátu).
3.	Perspektívy a plánovanie
Vzhľadom na perspektívy využívania jadrovej energie na Slovensku aktivity dozoru v súvislosti 
a)	s dostavbou 3. a 4. bloku JE Mochovce (EMO3,4), 
b)	so záväzkom SR odstaviť JE Bohunice už v roku 2006 a 2008 a 
c)	s ďalšími úlohami vyplývajúcimi z povinností členstva v EÚ, OECD a MAAE,
predstavujú také vážne úlohy, že nie je možné ich zvládnuť prostriedkami, ktoré má úrad v súčasnej dobe k dispozícii. Pre porovnanie uvádzame celkové rozpočtové náklady na dozorné orgány v Českej republike a v Maďarsku.
Dodatočné úlohy, ktoré zvyšujú nároky na dozorné činnosti úradu v súčasnosti sú najmä:
a)	vyraďovanie jadrových elektrární vzhľadom na predčasný termín odstavenia,
b)	rozsiahla privatizácia energetického priemyslu, pod ktorý spadá aj jadrová energetika a riešenie vzťahov s dvomi novými prevádzkovateľmi (SE, a. s. vo vlastníctve ENEL-u a GovCo, a. s. vo vlastníctve štátu),
c)	reštrukturalizácia a zmena vzťahov jednotlivých častí jadrového priemyslu,
d)	dopad liberalizácie v týchto nových podmienkach, kde je majoritným vlastníkom jadrového priemyslu zahraničný investor,
e)	upresnenie požiadaviek na bezpečnosť a udelenie povolenia pre EMO 3, 4 v zložitých podmienkach, ktoré sú dané pôvodným projektom a novým postavením SR v rámci EÚ.
Zabezpečenie adekvátneho postavenia úradu porovnateľného s dozornými orgánmi v štátoch EÚ, ktoré zohľadňuje uvedené skutočnosti si vyžaduje 
f)	navýšenie rozpočtu úradu o približne 80 mil. Sk zo štátneho rozpočtu a pokrytie všetkých potrebných položiek, alebo
g)	zavedenie alternatívneho modelu financovania, ktorý principiálne navýši rozpočtové prostriedky úradu zo zdrojov prevádzkovateľa jadrových zariadení. 
Tento model sa zakladá na skutočnosti, že prevádzkovateľ uhrádza vyvolané náklady, teda aj časť činností dozorného orgánu, v rámci nákladovej položky svojich výdavkov. 
V nadväznosti na principiálne závery auditu štátnej správy je treba poznamenať, že uplatnením tohoto modelu by sa prispelo k racionalizácii štátnej správy bez navýšenia nárokov na štátny rozpočet. 
4.	Model alternatívneho financovania
Základným princípom predloženého modelu alternatívneho financovania je zabezpečenie dostatočných finančných zdrojov transparentným spôsobom pre výkon dozorných činností a zabezpečenie uhrádzania časti nákladov prevádzkovateľom jadrových zariadení.
Cieľmi alternatívneho financovania sú:
1.	zabezpečenie dostatočných finančných prostriedkov pre výkon dozorných činností nad jadrovou bezpečnosťou bez navýšenia nárokov na štátny rozpočet doterajším spôsobom klasického rozpočtového procesu,
2.	zabezpečenie dostatočných prostriedkov na udržanie odbornej kvalifikácie zamestnancov úradu a ich stabilizáciu a zabezpečenie ďalšej generácie kvalifikovaných zamestnancov
3.	zabezpečenie dostatočných finančných prostriedkov pre bezpečnostný výskum bez navýšenia nárokov na štátny rozpočet doterajším spôsobom klasického rozpočtového procesu,
4.	zníženie celkových nárokov na štátny rozpočet získaním iných vonkajších zdrojov,
5.	optimalizácia počtu pracovných miest (v súlade s medzinárodnými odporúčaniami),
6.	zvýšenie prehľadu finančných tokov financovania úradu,
7.	zavádzanie trhových vzťahov pri zachovaní verejnej kontroly financovania úradu,
8.	flexibilná regulácia rozpočtu úradu podľa trendu programov (rozširovanie, zúženie) využívania jadrovej energie,
9.	zavádzanie vzťahu a previazanosti rozpočtu s poskytovanými službami pre dozorované subjekty a pre kľúčové zainteresované strany (tzv. “stakeholders“, obyvateľstvo, vláda).
4.1	Odhad celkovej výšky rozpočtu a delenie na podprogramy 
Z pohľadu pracovných činností a výkonov úrad zastrešuje tri základné podprogramy činností, a to:
1.	podprogram technických a legislatívnych služieb pre dozorované subjekty, priemyselne využívajúce jadrovú energiu a jadrové materiály,
2.	podprogram medzinárodnej spolupráce a iných činností v štátnom záujme,
3.	podprogram bezpečnostného výskumu.
V súčasnosti sú všetky činnosti uhrádzané zo štátneho rozpočtu. Pri uvážení previazanosti týchto aktivít s pôsobením jadrových zariadení sa možný variant prerozdelenia finančných príspevkov navrhuje podľa nasledovných úvah.
Pri odhade celkovej výšky rozpočtu a delenie na podprogramy sa vychádzalo z nasledovných predpokladov:
1.	úrad je vysoko špecializovaná, odborná organizácia štátnej správy, ktorá zamestnáva špičkových odborníkov; pracovné podmienky a spoločenské ohodnotenie musia byť úmerné významu inštitúcie, tak ako je význam pripisovaný obdobným inštitúciám v zahraničí,
2.	rozpočet úradu musí v plnom rozsahu umožňovať obnovu technických a podporných systémov využívaných na plnenie úloh úradu,
3.	rozpočet úradu musí umožňovať adekvátne plnenie záväzkov SR v medzinárodných programoch, ktoré sú koordinované úradom, 
4.	bezpečnostný výskum musí byť v súlade s programom mierového využívania jadrovej energie a bezpečnostnými cieľmi dozorného úradu,
5.	rozpočet úradu musí umožniť vykonávanie úloh na ochranu zdravia a majetku obyvateľstva a plnú súčinnosť s orgánmi prijímajúcimi rozhodnutia v prípade núdzových stavov na domácich jadrových zariadeniach alebo na zahraničných jadrových zariadeniach s možnými následkami na území SR, 
6.	náklady navrhované na uhrádzanie prevádzkovateľom sú úmerné výkonom dozorného orgánu pre prevádzkovateľa, v štátnom záujme, ale z dôvodu existencie prevádzkovateľa jadrových zariadení,
7.	náklady navrhované na uhradenie štátnym rozpočtom sú úmerné výkonom dozorného orgánu pre úlohy plnené iba v štátnom záujme (napr. medzinárodná spolupráca a členstvo v medzinárodných organizáciách (napr. MAAE, OECD/NEA, CTBTO). 
5.	Odhad a návrh rozpočtu úradu na roky 2007-2009
5.1	Kalkulácia mzdových prostriedkov 
Vzhľadom na súčasný nedostatok kvalifikovaných odborníkov v oblasti jadrovej energetiky a jadrových technológií a silný previs dopytu nad ponukou, ako aj berúc do úvahy ďalšie relevantné skutočnosti (vývoj miezd v hospodárstve a v odvetví energetiky, vedy a výskumu) ako aj odliv (najmä mladých a produktívnych) odborníkov z oblasti jadra do zahraničia, stabilizácia odborných zamestnancov úradu si vyžaduje úpravu platových podmienok. Na základe zhodnotenia súčasných platových relácií v odvetví jadrovej energetiky sa od roku 2007 navrhuje zvýšenie mzdových prostriedkov pre skupinu ťažiskových štátnych zamestnancov (SŠŤZ) úradu o 40% oproti súčasnej úrovni. Skupina ťažiskových štátnych zamestnancov zahŕňa kľúčové pracovné pozície, ktoré sú (a musia byť) obsadené vysoko kvalifikovanými odborníkmi v oblasti jadra. Tieto pozície si okrem univerzitného vzdelania vyžadujú trvalé udržiavanie vedomostí, špeciálny odborný výcvik, jazykové a komunikačné schopnosti, právne vedomosti a dobrý fyzický stav. Vzhľadom na „vysokú vstupnú investíciu“ spoločnosti do týchto odborníkov, pracovné podmienky by mali umožniť ich dlhodobú stabilizáciu v štátnej službe.
Poznámka: Podobné opatrenia boli uplatnené vo viacerých krajinách regiónu (Maďarsko, Bulharsko, Ukrajina, Rumunsko, Arménsko), kde sa v dôsledku transformácií ekonomík musela otázka stabilizácie zamestnancov dozorov nad jadrovou bezpečnosťou riešiť ako krízová.
Z pohľadu stabilizácie ťažiskových štátnych zamestnancov a na základe analýzy pracovných činností, popisu pracovnej náplne a vykonávaných prác, ťažiskoví štátni zamestnanci (ŤŠZ) sú vybraní z odborov štátnej služby podľa nasledovnej tabuľky:

Tab.5.1.1 Prehľad štruktúry ťažiskových štátnych zamestnancov úradu
Odbor štátnej služby	Počet	% podieL ŤŠZ 
podľa OŠS	
2.05 Jadrový dozor	51	88	
1.04 Legislatíva	3	5	
1.03 Medzinárodná spolupráca	2	3	
1.05 Informatika	1	2	
2.04 Hospodárstvo	1	2	
Celkom	58	100	

Po premietnutí zvýšenia mzdových prostriedkov ŤŠZ priemerný mesačný plat úradu by sa zvýšil na 31 922 Sk t.j. o 7200, v jednotlivých skupinách podľa tabuľky Tab. 5.1.2.

Tab.5.1.2 Prehľad limít mzdových prostriedkov po zohľadnení zvýšenia o 40% pre skupinu ŤŠZ
 Ukazovateľ	Rok 2006	Rok 2007*	
	Počet zam.	Limit MP	Priemerný mes. plat	Počet
zam.	Limit MP	Priemerný
mes. plat	
Zamestnanci celkom	89	26 403 000 	24 722	89	34 093 000	31 922	
z toho: ŠZ	72	23 342 000 	27 016	72	31 032 000	35 917	
v tom: ťažiskoví ŠZ	58	19 218 000 	27 612	58	26 908 000	38 661	
	ostatní ŠZ	14	4 124 000 	24 548	14	4 124 000	24 548	
Verejní zametsnanci	17	3 061 000 	15 005	17	3 061 000	15 005	
*vrátane valorizácie s koeficientom 1,05.
Mzdové prostriedky v porovnaní s inými dozormi z regiónu sú na nižšej úrovni a zohľadňujú výkonnosť porovnaných ekonomík (mzdové prostriedky: SR-46 mil. Sk/89 zamestnancov, HU- 118 mil. Sk/89 zamestnancov, Fínsko- 600 mil. Sk/315 zamestnancov).    
Predpokladaný vývoj mzdových prostriedkov na roky 2008-2009 je uvedený v Tab. 5.2.3. 
5.2	Štruktúra rozpočtu na roky 2007-2009 podľa alternatívneho modelu financovania
Základným princípom predloženého modelu alternatívneho financovania je zabezpečenie dostatočných finančných zdrojov pre výkon dozorných činností transparentným spôsobom a zabezpečenie uhrádzania časti nákladov prevádzkovateľom jadrových zariadení.
Určujúcim faktorom pre poplatky, ktoré by boli hradené prevádzkovateľmi jadrových zariadení a užívateľmi jadrových materiálov je pomer výkonov v prospech týchto prevádzkovateľov a užívateľov a úloh v štátnom záujme. Pri analýze sa vychádza zo stavu systemizácie zamestnancov úradu v roku 2006, analýzy procesov a pracovných činností, popisu pracovných náplní a bežne vykonávaných prác. 

Tab.5.2.1 Počty zamestnancov podľa systemizácie na rok 2006 
Popis	Počet	% podiel k celkovému počtu zamestnancov	
Počet zamestnancov vykonávajúcich práce vo verejnom záujme	17
	19,1	
Počet zamestnancov v štátnej službe
(podľa systemizácie 98,6 VŠ vzdelanie)	72	80,9	
Počet zamestnancov vykonávajúcich prácu pre subjekty priemyselne využívajúce jadrovú energiu (normovaný s koeficientom človeko-rok)	71*	79,8	
Počet zamestnancov vykonávajúcich prácu pre úlohy v štátnom záujme (normovaný s koeficientom človeko-rok)	18*	20,2	
Bezpečnostný výskum 	Externe	0	
* 	počet ťažiskových zamestnancov bol určený na základe analýzy pracovných činností, popisu pracovnej náplne a vykonávaných prác, počet podporného personálu (informatika, právo, ekonomika a iné) bol stanovený proporcionálne k počtu kľúčových zamestnancov. 
Pri stanovení pomeru resp. výšky úhrad zo štátneho rozpočtu alebo prevádzkovateľom, je pomer 20%:80% (20,2%:79,8%) uvažovaný ako kľúč pre všeobecné podmienky, kde nie je možné určiť relevantnosť výdavkov, resp. zachováva sa lineárna úmernosť pre všetkých zamestnancov bez ohľadu na ich priradenosť k podprogramom. Ostatné položky rozpočtu boli posúdené z pohľadu ich charakteru podľa bežnej klasifikácie. 
Porovnanie pomeru medzi príjmami niektorých úradov z regiónu sú uvedené v Tab.5.2.2. Na základe porovnania vidíme dobý súlad s inými podobnými úradmi, kde tento podiel je na úrovni 20:80 resp. 10:90 pre oblasť výkonu dozoru nad jadrovou bezpečnosťou.

Tab.5.2.2 Porovnanie jednotlivé častí príjmov pre podobné dozorné orgány v regióne
	Počet zam.	Celkový rozpočet
mil. SK	Štátny rozpočet
mil Sk (%)	Poplatky
V mil. SK a v %	Poznámky	
ÚJD 	89	148	29 (20%)	119 (80%)	Návrh od roku 2007	
Maďarsko HAEA	89	262
(1752 mil. HUF)	49 (19%)	213 (81%)	kompetencie ÚJD a HAEA sú rovnaké	
Fínsko STUK (jadrová a radiačná bezpečnosť)	315	1000 (27 mil. EUR)
	401 (40%)	599 (60%)	Kompetencie STUK zahŕňajú aj radiačnú bezpečnosť	
Fínsko STUK (len jadrová bezpečnosť)	(100)	(400)	(40) (10%)	(360) (90%)	orientačné údaje	
 
Úrad vykonáva činnosti pre prevádzkovateľa na úrovni asi 80% a asi 20% pre úlohy v štátnom záujme. Pri stanovení pomeru a výšky úhrad zo štátneho rozpočtu alebo prevádzkovateľom, pomer 20:80 je uvažovaný ako kľúč pre všeobecné podmienky, kde nie je možné určiť relevantnosť výdavkov. Pri návrhu úpravy rozpočtovej kapitoly sa vychádzalo z úvah a analýz jednotlivých položiek rozpočtu a celkový návrh úpravy rozpočtu úradu je uvedený v nasledovnej tabuľke. 

Tab. 5.2.3 Návrh rozpočtu UJD na roky 2006-2009
Vybrané položky rozpočtu 	Návrh rozpočtu v tis. SK	
	2006	2007	2008	2009	
700 - Kapitálové výdavky	5 550 Sk	8 300 Sk	8 204 Sk	8 373 Sk	
600 - Bežné výdavky 	71 506 Sk	140 037 Sk	143 100 Sk	145 957 Sk	
z toho: 	610 - Mzdy, platy	26 403 Sk	34 093 Sk	35 797 Sk	37 587 Sk	
 	620 - Poistné	9 599 Sk	12 527 Sk	13 153 Sk	13 810 Sk	
	630 - Tovar a služby 	29 454 Sk	78 617 Sk	79 050 Sk	79 160 Sk	
 	z toho: 637 - Výskum	5 000 Sk	40 000 Sk	40 800 Sk	41 600 Sk	
 	640 - Bežné transf.	6 050 Sk	14 800 Sk	15 100 Sk	15 400 Sk	
	z toho: zahraničná oblasť a hosp. pomoc	5 500 Sk	9 200 Sk	9 385 Sk	9 572 Sk	
Výdavky spolu	77 056 Sk	148 337 Sk	151 304 Sk	154 330 Sk	

Tab.5.2.4 Prehľad rozpočtu UJD na rok 2006-2009, navrhované zvýšenie a delenie nákladov
 	2006	2007	2008	2009	
	ŠR	P	ŠR	P	ŠR	P	ŠR	P	
700 - Kapitálové výdavky	5 550	0 	1 700	6 600	1 800	6 404	1 900	6 827	
600 - Bežné výdavky 
z toho:	71 506	0	27 367	112 670	27 969	115 131	28 528	117 429	
									
610 - Mzdy, platy	26 403	0	6 818	27 275	7 160	28 637	7 517	30 070	
620 - Poistné	9 599	0	2 505	10 022	2 631	10 522	2 762	11 048	
630 - Tovar a služby z toho:
637 - Výskum	29 454

5 000	0

0	7 724

0	70 893

40 000	7 650

0	71 400

40 800	7 512

0	71 648

41 600	
640 - Bežné transf. z toho:
zahraničná oblasť a hosp. pomoc	6 050

5 500	0

0	10 320

9 200	4 480

0	10 528

9 385	4 572

0	10 737

9 572	4 663

0	
Spolu	77 056	0	29 067	119 270	29 769 	121 535 	30 428	123 902	
Spolu	77056	148337	151 304	154 330	

Podľa návrhu alternatívneho financovania prostriedky na bezpečnostný výskum sú porovnateľné v rámci regiónu (SR- 42 mil. Sk, HU- 47 mil. Sk, CZ – 66 mil. Sk, Fínsko – 236 mil. Sk), mzdové prostriedky sú na nižšej úrovni a zohľadňujú výkonnosť porovnaných ekonomík (mzdové prostriedky: SR-46 mil. Sk/89 zamestnancov, HU- 118 mil. Sk/89 zamestnancov, Fínsko- 600 mil. Sk/315 zamestnancov).    
Poznámky k Tab. č. 5.2.3 a 5.2.4.
5.2.1	Kapitálové výdavky
Odhad kapitálových výdavkov vychádza zo sumy celkovej ekvivalentnej ceny zariadení a typickej doby amortizácie. Výraznú položku tvoria informačné systémy vrátane softwarových prostriedkov, komunikačné infraštruktúry a dopravné prostriedky.
5.2.2	 Zahraničná oblasť
Po vstupe do OECD a EÚ očakávaním medzinárodných komunít je, aby sa SR zapájala ako rovnocenný partner do jednotlivých aktivít. Toto zahŕňa podporu technickej spolupráce a plnohodnotnú účasť na technických projektoch. Takisto uhrádzanie vkladu do niektorých projektov je obligátne . 
5.2.3	Hospodárska pomoc smerovaná cez medzinárodné organizácie
Táto položka určuje poplatok do fondu medzinárodnej spolupráce a pomoci cez MAAE. Táto aktivita je koordinovaná MZV SR.
5.2.4	Všeobecná ekonomika a obchodná oblasť
Dlhodobý problém je financovanie štúdií, expertíz a posudkov. Tieto úlohy sa výrazne dostávajú do popredia aj vďaka členstvu v EÚ. Úroveň odborných kompetencií sa zvyšuje systematickým školením (mesiace až roky). Cena týchto školení je vysoká a úrad momentálne nemá dostatok financií na ich zabezpečenie.
5.2.5	Mzdy, platy, služobné príjmy, poistné a odvody zamestnávateľa do poistných fondov
Zmeny v platových reláciách by mali znížiť narastajúci rozdiel medzi platovými reláciami dozorného orgánu a prevádzkovateľa a iných organizácií v oblasti jadrovej energetiky. Po vstupe zahraničného investora a reštrukturalizácii organizácie sa dá očakávať, že tento rozdiel sa bude ešte zväčšovať. Zvýšenie sa navrhuje najmenej na úrovni 40%. 
5.2.6	Tovary a ďalšie služby
Činnosť v pracovných skupinách Rady EÚ, EK, OECD, MAAE, CTBTO, WENRA a ďalšie súvisiace výdavky kladú vyššie nároky na financovanie zahraničných pracovných ciest. Ostatné časti tejto položky (energia, komunikácia, nájomné atď.) majú taktiež narastajúci trend.
5.2.7	Výskum a vývoj
V tejto časti sú v súčasnosti veľké nedostatky a môžu byť príčinou nekompetentných rozhodnutí a takisto zdrojom kritiky na zahraničných fórach (napr. obhajoba národnej správy v zmysle Dohovoru o jadrovej bezpečnosti alebo EÚ). 
Vzhľadom na súčasný jadrový program najdôležitejšie oblasti bezpečnostného výskumu, z pohľadu dozorného orgánu, sú:
5.2.7.1	Rozvoj dozorných metodík
Úloha trvalá, zameraná na rozvoj metodík a adaptáciu medzinárodných skúseností pre potreby dozoru.
5.2.7.2	Predlžovanie životnosti jadrových elektrární 
Táto oblasť je mimoriadne dôležitá, vzhľadom na vývoj energetického trhu v Európe a vplyv liberalizácie na trhu s elektrickou energiou. Výskum v tejto oblasti je potrebný preto, aby dozor vedel stanoviť bezpečnostné požiadavky a limity takejto prevádzky.
5.2.7.3	Odstavovanie jadrových elektrární a rádioaktívny odpad
Z pohľadu SR je táto otázka veľmi aktuálna (vyraďovanie A-1, V-1). Problematika pre jednotlivé jadrové elektrárne je vždy jedinečná a vysoko špecifická.
5.2.7.4	Trvalé zvyšovanie jadrovej bezpečnosti a prevádzkovej spoľahlivosti jadrových zariadení 
Požiadavka pre trvalé zvyšovanie jadrovej bezpečnosti a prevádzkovej spoľahlivosti jadrových zariadení je základným princípom využívania jadrovej energetiky v EÚ. Úrad musí trvalo sledovať trendy v tejto oblasti a vyžadovať ich plnenie aj v prípade jadrových zariadení v SR.
5.2.7.5	Rizikovo orientované inšpekčné a dozorné činnosti 
Nová metodika v činnosti dozorov, ktorá si vyžiada národnú adaptáciu.
5.2.7.6	Analýzy ťažkých havárií JE
V súlade s princípmi využívanými v EÚ je potrebné stanoviť požiadavky na schopnosť jadrových elektrární zvládnuť aj ťažké havárie a overovať, či jadrové elektrárne túto požiadavku sú schopné plniť.
5.2.7.7	Výkon dozoru nad jadrovými a rádioaktívnymi materiálmi.
V EÚ sa venuje zvýšená pozornosť tejto problematike (inšpekcie, kontroly) najmä z titulu Dodatkového protokolu k Zmluve o nešírení jadrových zbraní. 
Prehľad návrhu rozpočtov na roky 2007-2009 je uvedený v Tab.5.2.5.

Tab. 5.2.5 Prehľad návrhov celkového rozpočtu kapitoly UJD na roky 2007-2008 
Rok
	ŠR
[mil. SK]	Prevádzkovateľ
[mil. SK]	celkový rozpočet
[mil. SK]	Nárastový koeficient	
2007	29,0	119,3	148,3	1,02	
2008	29,8	121,5	151,3	1,02	
2009 	30,4	123,9	154,3	(1,02)	

Implementácia navrhovaného modelu alternatívneho financovania nemá negatívny dopad na štátny rozpočet.

Ďalšie pozitíva navrhovaného modelu alternatívneho financovania:
a)	Transparentnosť. Alternatívny rozpočet zostavený podľa týchto princípov podlieha pravidlám pre rozpočtové organizácie a kontrole príslušnými orgánmi štátnej správy. Tým sa zachová transparentnosť využívania finančných prostriedkov. Nakoľko výška, forma a podmienky platby sú dané zákonnými úpravami, nemôže dôjsť k spochybneniu nezávislosti dozorného orgánu.
b)	Trhové vzťahy. Alternatívny model financovania zavádza nové trhové vzťahy, ktoré zabezpečujú prostriedky úmerné úrovni a množstvu poskytovaných služieb, prispieva k racionalizácií štátnej správy bez navýšenia nárokov na štátny rozpočet. 
c)	Dopad na životné prostredie. Kvalitné služby dozorného orgánu majú vplyv aj na celkový dopad následkov jadrovej energetiky na obyvateľstvo a životné prostredie, kde najmä princíp trvalého zvyšovania jadrovej bezpečnosti a spoľahlivosti prevádzky má pozitívny dopad.
6.	Implementácia alternatívneho financovania v podmienkach úradu
Kľúčovou položkou pre výpočet platieb prevádzkovateľom a indikátorom v tomto modeli je inštalovaný tepelný výkon (MWt) zariadení s riadenou štiepnou reakciou, počet palivových článkov závodov disponujúcich skladom pre vyhoreté jadrové palivo, počet vlákno- betónových kontajnerov a upravované množstvo rádioaktívnych materiálov a možné paušálne odvody držiteľov jadrových materiálov mimo jadrových zariadení. 
Navrhovaná skladba poplatkov pozostáva z nasledovných príspevkov:
a)	v prípade prevádzkovaných jadrových elektrární a výskumných reaktorov je to násobok pevnej sumy a nominálneho inštalovaného tepelného výkonu (MWt), pričom pevná suma pre jeden rok je 10500,- Sk/MWt (poplatok na úrovni 85,1 mil. Sk),
b)	v prípade jadrových elektrární a výskumných reaktorov vo výstavbe alebo vo vyraďovaní je to 50% poplatku vyrátaného podľa bodu a) (poplatok na úrovni 17,0 mil. Sk)
c)	v prípade medziskladu vyhoretého jadrového paliva sa poplatok vypočítava ako násobok počtu palivových článkov, skladovaných ku koncu predchádzajúceho roku, vynásobený pevnou sumou, pričom pevná suma je pre jeden rok 1000 Sk (platba na úrovni 6, 7 mil. Sk),
d)	v prípade úložiska nízko a stredne rádioaktívneho odpadu poplatok sa vypočítava ako násobok počtu vlákno-betónových kontajnerov, skladovaných ku koncu predchádzajúceho roku obdobia, vynásobený pevnou sumou, pričom pevná suma je pre jeden rok 2500 Sk (platba na úrovni 2,5 mil. Sk),
e)	v prípade zariadenia na úpravu rádioaktívnych odpadov, kde platba sa vypočítava ako násobok prepracovanej aktivity (TBq) ku koncu predchádzajúceho roka a pevnej sumy, pričom pevná suma je 1150,- Sk/TBq (platba na úrovni 7, 7 mil. Sk),
f)	v prípade „malých“ držiteľov jadrových materiálov mimo jadrových zariadení, ktorí ich nevyužívajú na energetické účely, ale podliehajú dozoru úradu, by bola stanovená platba paušálne na 5 000/subjekt. (celkovo asi 0,3mil. Sk,- ročne od všetkých). 
Uvedené pevné sumy v bodoch a)-f) sú platné pre rok 2007, budú určené nariadením vlády a mali by sa upraviť na roky 2008 a 2009 koeficientom 1,02. Prostriedky získané z týchto zdrojov sa smú použiť len pre potreby úradu. V prípade prenosu týchto prostriedkov do ďalšieho rozpočtového roka príspevok zo štátneho rozpočtu môže zohľadniť túto skutočnosť.
7.	Príklady zahraničnej praxe (Fínsko, Maďarsko, Bulharsko)
Ako príklad, že príspevky dozorovaných subjektov na činnosť dozorných orgánov nie sú v Európe ojedinelé, uvádzame 3 príklady krajín, v ktorých obdobný model funguje. Jedným štátom je Fínsko (člen EÚ od roku 1996), druhým štátom je Maďarsko (člen EÚ od roku 2004) a tretím štátom je Bulharsko (asociovaná krajina s EÚ s predpokladaným vstupom v roku 2007).
7.1	Fínsko
Vo Fínsku reprezentuje dozor nad jadrovou a radiačnou bezpečnosťou „Úrad dozoru nad radiačnou a jadrovou bezpečnosťou“ (v skratke STUK – zložená skratka z originálneho fínskeho názvu). Základné legislatívno-právne vymedzenie STUK-u je v §55 zákona č. 990 – Zákon o jadrovej energii z 11. 12. 1987 v znení neskorších predpisov. STUK je definovaný ako dozorný orgán nad bezpečným využívaním jadrovej energie. Rovnako je zodpovedný za dozor nad fyzickou ochranou jadrových zariadení a nad havarijným plánovaním a v neposlednom rade je zodpovedný za plnenie Zmluvy o nešírení jadrových zbraní. Uvedeným výpočtom je možné konštatovať, že kompetencie má principiálne rovnaké ako úrad v Slovenskej republike. 
Finančné zdroje STUK sú tvorené
a)	zo štátneho rozpočtu,
b)	z príspevkov organizácií financujúcich výskum,
c)	správnych poplatkov,
d)	z poplatkov za služby.
Držiteľ licencie platí priamo poplatky za dozornú činnosť STUK-u. Poplatky sú založené na skutočných nákladoch (nesmie sa vytvárať zisk) a sú účtované na hodiny po uzavretí predchádzajúcej ročnej účtovnej závierky. Fixované licenčné poplatky sú vyjadrené podľa typu aktivít v jadrovej oblasti a typu zariadenia. 
Poplatky pre dozornú činnosť sú rozdeľované medzi profesionálnych zamestnancov STUK-u v troch kategóriách:
a)	regulation (vykonávanie inšpekčnej, hodnotiteľskej a posudzovacej činnosti),
b)	service (služby rôzneho druhu – najmä ide o výkon vyskumných úloh),
c)	cost-free (for government) – ide spravidla o činnosti v oblasti medzinárodnej spolupráce, tvorby legislatívy a ostatné činnosti štátneho orgánu v prospech vládnej štruktúry.
Legislatívnu oporu pre takto konštituované poplatky môžeme nájsť v
a)	Zákone o jadrovej energii
b)	Zákone a vykonávacej vyhláške o kritériách pre stanovovanie poplatkov platených štátu
c)	Rozhodnutí Ministerstva obchodu a priemyslu a Ministerstva zdravotníctva a sociálnych vecí o poplatkoch pre STUK.
7.2	Maďarsko
Maďarský dozorný orgán „Maďarský dozor nad jadrovou bezpečnosťou“ (HAEA) je konštituovaný podľa kapitoly II §6 ods. 2 zákona č. CXVI z roku 1996 o jadrovej energii ako ústredný orgán štátnej správy. HAEA je rozpočtovou organizáciou, ktorá svoje príjmy, okrem pokút, môže použiť na krytie svojich prevádzkových nákladov.
HAEA je dozorným orgánom nad všetkými činnosťami v jadrovej energetike. Podľa §17 ods. 2 vyššie uvedeného zákona HAEA patrí do kompetencie mimo iné:
a)	licencovanie umiestňovania, výstavby, rozširovania, uvádzania do prevádzky, prevádzky, zmien, odstavovania a vyraďovania jadrových zariadení z pohľadu jadrovej bezpečnosti,
b)	výkon inšpekcií jadrovej bezpečnosti na jadrových zariadeniach,
c)	licencovanie a kontrola systémov a komponentov súvisiacich s jadrovým zariadením,
d)	kontrola a licencovanie systémov zabezpečovania kvality
e)	vedenie centrálneho registra evidencie jadrových materiálov,
f)	licencovanie prepravy rádioaktívnych materiálov, atď.
Stručný výpočet kompetencií maďarského dozorného orgánu je už na prvý pohľad identický s kompetenciami ÚJD SR.
Podľa §19/A vyššie citovaného zákona, každé jadrové zariadenie je povinné platiť dozorné poplatky pre HAEA. Poplatky sú stanovené ročné nasledovne:
a)	pre jadrové elektrárne a výskumné reaktory násobkom tepelného výkonu (MWt) a kalkulačnej základne, ktorá je 176.390 HUF/MWt/rok, (cca 27.560,- Sk/MWt/rok),
b)	pre medzisklad vyhoretého paliva násobkom palivových článkov na konci predchádzajúceho roka a kalkulačnej základne, ktorá je 75.000 HUF/palivový článok (11.718,- Sk/palivový článok). 
Jadrové zariadenia sú povinné platiť dozorný príspevok pomerne štvrťročne do piatich dní nasledujúceho štvrťroka za predchádzajúci štvrťrok. 
7.3	Bulharsko
Bulharský dozorný orgán „Bulharský dozor nad jadrovou bezpečnosťou“ je etablovaný podľa čl. 4 ods. 1 zákona o bezpečnom využívaní jadrovej energie z 28. 6. 2002 v znení neskorších predpisov ako nezávislý špecializovaný orgán s výkonnou právomocou v oblasti dozoru nad bezpečným využívaním jadrovej energie a ionizujúceho žiarenia, bezpečnosti nakladania s rádioaktívnymi odpadmi a bezpečnosťou nakladania s vyhoretým jadrovým palivom. Aj v tomto prípade je možné nájsť paralely s kompetenciami, ktorými disponuje ÚJD SR na Slovensku.
Poplatky za činnosť dozorného orgánu sú ustanovené v čl. 28 až 32 vyššie spomenutého zákona a sú v princípe kombináciou správnych poplatkov a priamych platieb.
Podľa čl. 28 ods. 1 poplatky sú platené na implementáciu dozorných činností vo výške ustanovenej vzorcom podľa schválenia Rady ministrov. Tieto poplatky platí žiadateľ o vydanie príslušného povolenia resp. držiteľ povolenia za činnosti dozorného orgánu v súvislosti s hodnotením bezpečnostnej dokumentácie resp. za činnosti spojené s vydávaním a prehodnocovaním jednotlivých druhov rozhodnutí uvedených v zákone.
Podľa čl. 29 držiteľ povolenia platí poplatky pokrývajúce náklady 
a)	hodnotenia a potvrdzovania dát a podmienok ako sú stanovené v legislatívnych požiadavkách pre jadrovú bezpečnosť
b)	prípravy a výkonu kontroly plnenia požiadaviek v závislosti od rozsahu povolenia.
c)	Podľa čl. 30 poplatky sú rozdelené do dvoch skupín:
•	iniciačné poplatky – sú poplatky pre vydanie licencie (resp. povolenia), sú fixované na typ povolenia a pokrývajú náklady hodnotenia a potvrdzovania údajov s požiadavkami legislatívy, zahŕňajú aj náklady prípravy povolenia samotného,
•	ročné poplatky – uhrádzané na priebežnú kontrolu plnenia podmienok povolenia a pre periodické hodnotenie stavu jadrovej bezpečnosti v závislosti od typu povolenia.
Ročné poplatky podľa písmena b) sú platené držiteľom povolenia každý rok počas platnosti povolenia.
Podľa čl. 31 ods. 1 proces platenia poplatkov je ustanovený v nariadení vlády. Podľa čl. 32 sú poplatky podľa atómového zákona odpočítateľnou položkou zo základu dane z príjmov. 

II. ANALÝZA LEGISLATÍVNYCH DOSAHOV MODELU ALTERNATÍVNEHO FINANCOVANIA ÚRADU ČIASTOČNE Z INÝCH ZDROJOV AKO VÝLUČNE ZO ZDROJOV ŠTÁTNEHO ROZPOČTU A NAVRHOVANÉ LEGISLATÍVNE RIEŠENIA

1. Východiská analýzy legislatívnych dosahov 
	Podľa zákona č. 575/2001 Z. z. o organizácii činnosti vlády a organizácii ústrednej štátnej správy v znení neskorších predpisov je úrad ústredným orgánom štátnej správy. Zákon č. 575/2001 Z. z. upravuje aj pôsobnosť úradu, a to tak, že tento úrad vykonáva štátny dozor nad jadrovou bezpečnosťou jadrových zariadení a nad jadrovými materiálmi a plní aj ďalšie úlohy  ustanovené týmto zákonom a inými zákonmi pre ústredné orgány štátnej správy. Podľa § 37 zákona č. 575/2001 Z. z. úrad zabezpečuje aj náležitú právnu úpravu vecí patriacich do jeho pôsobnosti, pripravuje návrhy zákonov a iných všeobecne záväzných právnych predpisov.

	Podrobnejšie je pôsobnosť úradu upravená zákonom č. 541/2004 Z. z. o mierovom využívaní jadrovej energie (atómový zákon) a o zmene a doplnení niektorých zákonov. Podľa atómového zákona úrad vykonáva štátny dozor

•	nad jadrovou bezpečnosťou jadrových zariadení,
•	v oblasti využívania jadrovej energie, 
•	pri fyzickej ochrane a havarijnom plánovaní,
•	pri kontrole plnenia povinností podľa atómového zákona,
•	pri kontrole plnenia podmienok podľa úradom vydaných povolení. 

Úrad vydáva v rozsahu ustanovenom atómovým zákonom rozhodnutia, ktorými povoľuje výkon zákonom ustanovených činností, vydáva súhlas na zákonom ustanovené úkony, schvaľuje zákonom ustanovené požiadavky alebo dokumentáciu a ukladá prevádzkovateľom jadrových zariadení povinnosti, opatrenia alebo sankcie.

	Atómový zákon upravuje aj rozsiahlu pôsobnosť úradu na úseku informácií o zákonom ustanovených skutočnostiach, vedenie štátnej evidencie a medzinárodnej spolupráce.

	Zákon č. 541/2004 Z. z. obsahuje aj celý rad splnomocňovacích ustanovení pre úrad na vydanie všeobecne záväzných právnych predpisov na vykonanie tohto zákona.

	Rozhodovacia činnosť úradu podľa atómového zákona je spoplatnená. Právnické osoby alebo fyzické osoby, ktoré požiadali úrad o vydanie rozhodnutia o schválení, súhlase alebo o povolenie vykonania nejakej činnosti alebo úkonu, sú povinné zaplatiť správny poplatok podľa zákona č. 145/1995 Z. z. o správnych poplatkoch v znení zákona č. 541/2004 Z. z. 

	Úrad je podľa § 35 ods. 1 zákona č. 575/2001 Z. z. právnickou osobou a podľa § 21 ods. 1 zákona č. 523/2004 Z. z. o rozpočtových pravidlách verejnej správy je rozpočtovou organizáciou zapojenou na štátny rozpočet svojimi príjmami a výdavkami. To znamená, že všetky príjmy z činnosti úradu sú príjmami štátneho rozpočtu a rovnako aj výdavky na jeho činnosť sa uhrádzajú zo štátneho rozpočtu. 

	Cieľom modelu alternatívneho financovania je zabezpečiť dostatočné finančné prostriedky pre výkon dozorných činností nad jadrovou bezpečnosťou a súčasne zabezpečiť aj dostatočné finančné prostriedky na udržanie odbornej kvality zamestnancov úradu a ich stabilizáciu. Model alternatívneho financovania počíta aj so zabezpečením dostatočných finančných prostriedkov na bezpečnostný výskum. Tieto opatrenia by sa mali realizovať bez zvyšovania nárokov na štátny rozpočet. Model alternatívneho financovania vychádza z poznatkov a praxe uplatňovanej v iných krajinách. V niektorých členských štátoch Európskej únie aj v iných štátoch sa subjekty, nad ktorými úrady jadrového dozoru týchto štátov vykonávajú dohľad, podieľajú na úhrade výdavkov na činnosť týchto úradov (časť I odsek 7 tohto materiálu.) 

	Princíp účasti subjektov podliehajúcich štátnemu dozoru na úhrade výdavkov tohto dozoru nie je neznámy ani v právnom poriadku Slovenskej republiky. Uplatňoval sa pri výkone štátneho dozoru orgánmi štátnej správy a uplatňuje sa aj pri výkone štátneho dozoru inými orgánmi verejnej správy.

	Od 1. marca 1992, keď nadobudol účinnosť zákon č. 68/1992 Zb., ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 194/1990 Zb. o lotériách a iných podobných hrách, prevádzkovatelia lotérií a iných podobných hier prispievali na úhradu výdavkov štátneho dozoru. S tým cieľom odvádzali 2 % z výťažku ročne na príjmový účet Ministerstva financií Slovenskej republiky. Táto právna úprava platila až do 1. mája 2005, keď nadobudol účinnosť zákon č. 171/2005 Z. z. o hazardných hrách.

	Od 1. apríla 2002 zákon č. 96/2002 Z. z. o dohľade nad finančným trhom zaviedol pre subjekty finančného trhu podliehajúce dohľadu Úradu pre finančný trh povinnosť platiť príspevok na činnosť úradu.

	Aj nový zákon č. 747/2004 Z. z. o dohľade nad finančným trhom, ktorý nadobudol účinnosť 1. 1. 2006, ukladá subjektom finančného trhu, nad ktorými od 1. januára 2006 vykonáva dohľad Národná banka Slovenska, platiť ročné príspevky Národnej banke Slovenska.

	Rovnako zákon č. 581/2004 Z. z. o zdravotných poisťovniach, dohľade nad zdravotnou starostlivosťou a o zmene a doplnení niektorých zákonov, ktorým sa zriadil nový orgán dohľadu nad zdravotnou starostlivosťou a verejným zdravotným poistením - Úrad pre dohľad nad zdravotnou starostlivosťou, zaviedol povinnosť zdravotných poisťovní platiť ročné príspevky na činnosť úradu.

2. Alternatívy legislatívneho riešenia
	
Zavedenie modelu alternatívneho financovania úradu ustanovením povinnosti dohliadaných subjektov platiť príspevky na výkon dozoru má zrejme svoje opodstatnenie aj v právnom poriadku Slovenskej republiky. Požiadavky na vysokú úroveň a kvalitu tohto dozoru vyplývajú nielen zo zákonov, ale aj z medzinárodných zmlúv a z členstva Slovenskej republiky v medzinárodných organizáciách. Preto je vhodné, aby subjekty vykonávajúce činnosti podliehajúce tomuto dozoru prispievali na úhradu nákladov tejto náročnej a vysokošpecializovanej činnosti. Zavedenie povinnosti platenia príspevkov na výkon dozoru bez zmeny rozsahu pôsobnosti úradu je možné realizovať bez zmeny právneho postavenia úradu alebo so zmenou právneho postavenia úradu.

a)  Zavedenie modelu alternatívneho financovania úradu z iných zdrojov bez zmeny pôsobnosti aj bez zmeny právneho postavenia úradu

Úrad ako ústredný orgán štátnej správy podľa zákona č. 575/2001 Z. z. v znení neskorších predpisov by aj naďalej vykonával pôsobnosť na úseku jadrového dozoru, a to

1. kontrolnú činnosť v rozsahu ustanovenom atómovým zákonom,
2. rozhodovaciu činnosť v rozsahu ustanovenom zákonom,
3. legislatívnu činnosť - prípravu zákonov a všeobecne záväzných právnych predpisov,
4. ďalšiu činnosť ustanovenú atómovým zákonom a osobitnými zákonmi. 

	Všeobecne záväzné právne predpisy by úrad vydával v súlade s čl. 123 Ústavy Slovenskej republiky na základe splnomocňovacích ustanovení zákona.

	Rozhodovacia činnosť úradu by aj naďalej bola spoplatnená správnymi poplatkami podľa zákona č. 145/1995 Z. z. o správnych poplatkoch v znení zákona č. 541/2004 Z. z.

	Novelou atómového zákona by sa zaviedla povinnosť platiť príspevky na výkon dozoru. Táto povinnosť by sa vzťahovala na všetky subjekty, ktoré podliehajú dozoru úradu. Zákonom by sa ustanovila aj výška príspevku alebo by sa určil spôsob jeho výpočtu, ustanovil by sa termín aj spôsob platenia príspevku. Podrobnosti o platení príspevku by mohol upraviť aj vykonávací predpis k zákonu vydaný na základe splnomocňovacieho ustanovenia zákona.

	Aby úrad mohol tieto príspevky použiť na financovanie ním vykonávaného dozoru v priebehu rozpočtového roka, museli by byť rozpočtované a takisto by boli rozpočtované aj na výdavkovej časti štátneho rozpočtu v kapitole úradu. To znamená, že príspevky od dozorovaných subjektov, ktoré by boli predpísané zákonom, by sa zohľadňovali pri tvorbe východísk štátneho rozpočtu. ako aj v samotnom zákone o štátnom rozpočte na príslušný rok.

b) Zavedenie modelu alternatívneho financovania úradu bez zmeny pôsobnosti úradu pri zmene právneho postavenia úradu 

	Zmena právneho postavenia úradu by si vyžiadala zmenu zákona č. 575/2001 Z. z. (úpravu znenia § 21 a vypustenie § 29) aj zmenu zákona č. 541/2004 Z. z. Novelou atómového zákona by sa zriadil úrad ako právnická osoba sui generis, ktorej by sa v oblasti verejnej správy zveril výkon dozoru nad jadrovou bezpečnosťou, rozhodovacia právomoc aj legislatívna činnosť. 

	Pretože podľa čl. 123 Ústavy Slovenskej republiky môžu vydávať všeobecne záväzné právne predpisy len orgány štátnej správy, právomoc úradu vydávať všeobecne záväzné právne predpisy by si vyžiadala zmenu Ústavy Slovenskej republiky. 

	Rozhodovacia činnosť úradu by bola aj naďalej spoplatnená, zmena právneho postavenia úradu by si však vyžiadala nahradenie správnych poplatkov novými úhradami za jednotlivé konania. Úhrady by boli príjmom úradu. Pritom je možné, aby zákon ustanovil len povinnosť platiť úhrady a výšku úhrad a podrobnosti o ich platení by mohol ustanoviť vykonávaní predpis k zákonu. Zmena právneho postavenia úradu by si vyžiadala aj doplnenie atómového zákona o úpravu osobitostí konania pred úradom alebo dokonca úpravu celého konania pred úradom.

	Zmenou atómového zákona by sa zaviedla aj povinnosť dozorovaných subjektov platiť príspevky na výkon dozoru, tieto príspevky by boli príjmom úradu. 

3. Rámcové legislatívne dosahy oboch alternatív

Realizácia modelu alternatívneho financovania úradu bez zmeny právneho postavenia úradu alebo so zmenou právneho postavenia úradu si vyžiada nielen rôzne zásahy do základných právnych úprav týkajúcich sa pôsobnosti alebo postavenia úradu, ale si vyžiada aj zmeny ďalších právnych predpisov. Je tiež nevyhnutné aj posúdenie, či zavedenie modelu alternatívneho financovania je možné aj bez zmien niektorých osobitných zákonov.

	Za najväčší problém je potrebné považovať zmenu Ústavy Slovenskej republiky nevyhnutnú pri zmene právnej formy úradu. V súčasnosti môžu podľa čl. 123 Ústavy Slovenskej republiky vydávať všeobecne záväzné právne predpisy na základe zákonov a na ich vykonanie len ministerstvá a iné orgány štátnej správy, ak sú na to zákonom splnomocnené. Ústava Slovenskej republiky z tohto pravidla zakotvuje zatiaľ jedinú výnimku v čl. 56 pre Národnú banku Slovenska. Podľa čl. 56 ods. 1 druhej vety Ústavy Slovenskej republiky môže Národná banka Slovenska vydávať všeobecné záväzné právne predpisy, ak sú splnené dve podmienky ustanovené Ústavou Slovenskej republiky. Prvou podmienkou je, že ide o právne predpisy v rámci pôsobnosti Národnej banky Slovenska. Druhou podmienkou je skutočnosť, že Národná banka Slovenska je na vydanie takéhoto predpisu splnomocnená zákonom.

	Uplatnenie obdobného riešenia pre úrad je však zložitejšie. Úrad na rozdiel od Národnej banky Slovenska nie je totiž inštitúciou, ktorej existencia by sa zakotvovala v Ústave Slovenskej republiky. 

	Vzhľadom na vyššie uvedené a aj ďalšie problémy spojené so zmenou Ústavy Slovenskej republiky odporúčame uplatniť nový model financovania úradu bez zmeny jeho právnej formy.

	Pre úplnosť sa však v prílohe č. 1 uvádzajú legislatívne dopady pre obe možné riešenia.