Predkladacia správa

Návrh zákona o súdoch a o zmene a doplnení niektorých zákonov je predkladaný v rámci plnenia Plánu legislatívnych úloh vlády Slovenskej republiky na rok 2004.  

Obsahom predloženého návrhu zákona je nová právna úprava organizácie a správy súdov, ktorá čiastočne vychádza z doteraz platných právnych predpisov, avšak z podstatnej časti zavádza úpravu novú a nové právne inštitúty s cieľom  nadviazať na reformné procesy v oblasti justície započaté v posledných štyroch rokoch a zavŕšiť tak jednu z  etáp vývoja súdnictva v Slovenskej republike. Hlavnou črtou predkladaného návrhu zákona je snaha o efektívne a účelné oddelenie výkonu správy súdov a výkonu samotného súdenia v záujme odbremenenia súdnych funkcionárov od agendy nesúvisiacej s realizáciu  rozhodovacej činnosti súdov a jej presun na riaditeľa správy súdu, ktorý sa takto stáva subjektom primárne  zodpovedným za každodenný chod súdu. Zavedenie nových inštitútov (napr. vnútorná revízia súdov, zákonná úprava tvorby rozpočtu súdov, úprava informatiky v rámci justície a pod.) a nového systému organizácie súdov (napr. nové postavenie súdneho oddelenia, zavedenie grémií na okresných súdoch a kolégií na krajských súdoch, nová úprava obsadzovania funkcie predsedu súdu a i.) si vyžaduje taktiež presne vymedzenie vzájomných  právnych vzťahov a  väzieb medzi jednotlivými orgánmi, ktoré podieľajú na riadení a správe súdov s prihliadnutím na precízne špecifikovanie zodpovednostných vzťahov ako jednej z podmienok efektivity a transparentnosti v akejkoľvek oblasti organizovanej ľudskej činnosti, riadenie a správu súdov nevynímajúc. 
Návrh zákona taktiež zohľadňuje nastupujúce trendy v oblasti správneho súdnictva a predznačuje ďalší vývoj v tejto oblasti, v rámci čoho sa stáva jedným zo základných pilierov pre prijatie samostatného procesného kódexu správneho súdnictva.
Predmetný návrh zákona v predkladanej podobe bude nepochybne prínosom pre praktickú činnosť súdov, a  to aj so zreteľom na to, že bol pripravovaný v úzkej spolupráci s predstaviteľmi jednotlivých stupňov súdov, záujmových združení sudcov a súdnej správy, a teda vychádza z požiadaviek a praktických skúseností sudcov a vedúcich súdnych správ s uplatňovaním, resp. aplikáciou doterajšej právnej úpravy, pričom sa v čo najširšej miere snaží o odstránenie existujúcich nedostatkov v oblasti riadenia a správy súdov. 

Navrhovaná právna úprava je v súlade s  Ústavou Slovenskej republiky, s medzinárodnými zmluvami, ktorými je Slovenská republika viazaná. 

Navrhovaná právna úprava nebude mať dopad na rozpočty obcí alebo rozpočty vyšších územných celkov a nezakladá nové nároky na pracovné sily a organizačné zabezpečenie. Dopad na štátny rozpočet sa vyčísľuje v rámci kapitoly Ministerstva spravodlivosti Slovenskej republiky a rozpočtovej kapitoly Najvyššieho súdu Slovenskej republiky a je ich súčasťou už v súčasnosti, takže sa nepredpokladá zvýšený dopad na štátny rozpočet v dôsledku prijatia uvedeného návrhu zákona. 

Prerokovanie návrhu zákona Radou hospodárskej a sociálnej dohody Slovenskej republiky nie je potrebné. Materiál nemá ekonomický, environmentálny vplyv ani vplyv na zamestnanosť.

Materiál bol predmetom riadneho medzirezortného pripomienkového konania. 

Vyhlásenie o bezrozpornosti

           Návrh zákona o súdoch a o zmene a doplnení niektorých zákonov sa predkladá na rokovanie vlády Slovenskej republiky s rozpormi. K predloženému materiálu si uplatnili nasledujúce subjekty zásadné pripomienky, ktoré sa nepodarilo odstrániť:

1.	Generálny prokuratúra Slovenskej republiky

-	§ 23 - zasadnutie pléna Najvyššieho súdu Slovenskej republiky je výsadnou záležitosťou sudcov. Domnieva sa preto, že mimo členov Súdnej rady Slovenskej republiky  by sa iní ústavní činitelia vrátane ministra spravodlivosti a generálneho prokurátora (predstavitelia výkonnej moci) mali zúčastňovať zasadaní pléna iba na základe prizvania.

2.	Najvyšší súd Slovenskej republiky 

-	§ 36 – text  v navrhnutý ako zmena  § 36 ods. 1 odporúča zaradiť do samostatného článku ako zmenu § 13 ods. 1 zákona č. 575/2001 Z.z. a upraviť ho nasledovne: 

Alt. I. 

           „(1) Ministerstvo je ústredným orgánom štátnej správy všetkých súdov, s výnimkou najvyššieho súdu“.

Alt. II. 

         „(1) Ministerstvo vykonáva štátnu správu okresných súdov,  krajských súdov a špeciálneho súdu; štátnu správu vojenských súdov vykonáva po dohode s ministrom obrany.   
           (2) Za výkon štátnej správy najvyššieho súdu zodpovedá jeho predseda. 
Podrobnosti o vykonávaní štátnej správy Najvyššieho súdu ustanoví organizačný poriadok.“,

-	§ 74 ods. 3 – navrhuje vypustiť uvedené ustanovenie,
-	§ 80 ods. 1 – je potrebné právnou úpravou zabrániť možnému zneužitiu navrhovaného informačného systému o osobách, ktoré sa súdia. Navrhovaný text umožňuje takéto používanie informácie (a dokonca ho predpokladá), pričom zhromažďovanie a kontrola používania informácií nie je ani dostatočne upravená, a ani  dostatočne zabezpečená pred zneužitím. Návrh zákona neobsahuje vymedzenie obsahu informačného systému, teda výkazníctvo, štatistiku a ďalšie údaje.

3.	Združenie sudcov Slovenska

-	§ 39 ods. 4 druhá veta - Nesúhlasí so znením poslednej vety  „Do funkcie predsedu súdu vymenuje minister jedného z prvých troch uchádzačov, ktorí boli úspešní vo výberovom konaní“. Navrhuje, aby bol minister spravodlivosti Slovenskej republiky povinný rešpektovať výsledky výberového konania a do funkcie predsedu súdu vymenoval prvého v poradí z úspešných uchádzačov o túto funkciu.

4.	Úrad vlády Slovenskej republiky – sekcia ľudský práv a menšín

-	§ 81 – v § 81 návrhu sa navrhuje, aby „údaje z centrálneho informačného systému sa poskytovali aj iným orgánom verejnej moci, ak tak ustanoví osobitný zákon.“ Avšak z hľadiska ochrany osobných údajov, a tým pádom aj z hľadiska ochrany základných ľudských práv a slobôd, nie je prípustné, aby osobné údaje, ktoré boli získané bez súhlasu dotknutej osoby boli poskytované iným orgánom a na iné účely, než ustanovuje zákon o ochrane osobných údajov.  Podľa § 2 ods. 2 písm. d) zákona o ochrane osobných údajov tieto aj súdy smú poskytovať iba  na účely súdneho konania a trestného konania. Z tohto dôvodu žiadame vypustiť § 81 ods. 1 alebo doplniť v § 81 ods. 1 návrhu dovetok o odkaz pod čiarou č. 38, teda na zákon o ochrane osobných údajov,
-	 § 81 ods. 2 – v § 81 ods. 2 návrhu ustanovuje, že orgány verejnej moci by mohli tieto údaje poskytnúť tretím osobám s predchádzajúcim súhlasom ministerstva. Treba však pripomenúť, že tieto údaje sú získané bez súhlasu dotknutej osoby, a preto akékoľvek poskytnutie týchto údajov tretím osobám bez súhlasu dotknutej osoby je vylúčené. Z tohto dôvodu žiada § 81 ods. 2 v návrhu vypustiť.