Dôvodová správa

A.     Všeobecná časť
 
I
 
Problematika návrhu zákona o podpore regionálneho rozvoja je upravená tak v primárnom práve, ako aj v sekundárnom práve Európskych spoločenstiev. V čísle 1 úvodného ustanovenia  Nariadenia Rady (ES) č. 1260/1999 z 21. júna 1999 o všeobecných ustanoveniach o štrukturálnych fondoch (Ú. v. EÚ L 161, 26/06/1999) v platnom znení: „Článok 158 Zmluvy ustanovuje, že na účely posilňovania svojej hospodárskej a sociálnej súdržnosti sa Spoločenstvo snaží o znižovanie rozdielov medzi úrovňami rozvoja rôznych regiónov a zaostalosti najviac znevýhodnených regiónov alebo ostrovov.“ 
 
Podpora regionálneho rozvoja je v Európskej únii považovaná za kľúčový prvok politiky hospodárskej a sociálnej súdržnosti. Cieľová priorita je sústredená na urýchlenie konvergencie najmenej rozvinutých regiónov členských štátov zlepšovaním podmienok pre rast a zamestnanosť. Napokon EÚ nie je vnímaná ako transnárodná entita, ale zoskupenie jednotlivých regiónov, ktoré by si mali navzájom konkurovať. Návrh zákona o podpore regionálneho rozvoja spĺňa atribúty podpory regionálneho rozvoja pre všetky inštitucionálne štruktúry v oblasti regionálneho rozvoja a ich vzájomné prepojenie pri podpore rozvoja regiónov. 
    
Návrh zákona o podpore regionálneho rozvoja ustanovuje podmienky podpory regionálneho rozvoja a upravuje kompetencie orgánov štátnej správy a  územnej samosprávy pri podpore regionálneho rozvoja. Zároveň zákon vytvára podmienky pre koordináciu a realizáciu opatrení na posilnenie hospodárskej a sociálnej súdržnosti pri vyrovnávaní regionálnych disparít. Legislatívna úprava je založená na potrebe komplexného prístupu k problematike podpory regionálneho rozvoja prostredníctvom zohľadnenia aktuálnych potrieb v kontexte fiškálnej decentralizácie verejnej správy ako i v súlade s možnosťou čerpania finančných prostriedkov EÚ ako doplnkových zdrojov. Legislatívna úprava tejto oblasti je založená na sústredení prostriedkov na podporu rozvoja regiónov na dosiahnutie plánovaných cieľov prostredníctvom ohraničenia strategickými a programovými dokumentmi. Región ako oblasť s výskytom javu alebo súboru javov v charakteristickej, pre neho vlastnej skladbe má svoje centrum a hranice, ktoré sú dané buď geograficky, alebo sa sformovali v priebehu historického vývoja ekonomických, spoločenských a kultúrnych podmienok. Pripravované znenie zákona tak prostredníctvom uvedených strategických a programových dokumentov napomáha poskytnúť impulzy k trvalo udržateľnej politike nevyhnutnej k samotnému rozvoju regiónov. Zároveň vytvára priestor k plnohodnotnému nadviazaniu komunikácie medzi orgánmi štátnej správy, subjektami územnej samosprávy a organizáciami miestnej samosprávy pri hľadaní krokov k efektívnemu využitiu verejných zdrojov určených na rozvoj regiónov a vybudovanie systému verejného manažmentu, ktorý bude zodpovedať podmienkam trhovo fungujúcej spoločnosti.
   
Všetky formy  podpory a všetky  rozvojové programy s regionálnym obsahom  zostávajú nedotknuté.

II
 
Návrh zákona o podpore regionálneho rozvoja je v súlade s Ústavou Slovenskej republiky a právnym poriadkom Slovenskej republiky ako aj medzinárodnými zmluvami, ktorými je Slovenská republika viazaná.

III

Prijatie návrhu zákona o podpore regionálneho rozvoja nemá nijaký dopad na štátny rozpočet, ani na iné verejné rozpočty, pretože sa nezasahuje do existujúcej štruktúry orgánov verejnej správy, ani do kompetencií a plánu práce orgánov verejnej správy.
 
Návrh zákona nebude mať dopad na štátny rozpočet, rozpočty obcí a rozpočty vyšších územných celkov. MF SR listom č. MF/9724/2006-81 zo dňa 15. 2. 2006 berie na vedomie, že návrh nemá vplyv na štátny rozpočet, na rozpočty samosprávnych krajov, rozpočty obcí ani na ostatné rozpočty patriace do okruhu verejných rozpočtov.

Doložka finančných, ekonomických, environmentálnych vplyvov, vplyvov na zamestnanosť a podnikateľské prostredie

I. Odhad dopadov na verejné financie

Prijatím predloženého návrhu zákona o podpore regionálneho rozvoja sa nepredpokladá negatívny vplyv na štátny rozpočet, na rozpočty samosprávnych krajov a na rozpočty obcí ani na ostatné rozpočty patriace do okruhu verejných rozpočtov. Nároky na financovanie zo štátneho rozpočtu budú podrobne rozpracované pri jednotlivých základných dokumentoch podpory regionálneho rozvoja. Zároveň sa predpokladá aktívna finančná spoluúčasť orgánov samosprávy, či už na regionálnej alebo lokálnej úrovni.

II. Odhad dopadov na obyvateľov, hospodárenie podnikateľskej sféry a iných  právnických osôb 

Materiál predpokladá pozitívny dopad na obyvateľov a zvyšovanie kvality ich života, vzhľadom na to, že oblasťou podpory regionálneho rozvoja je aj rozvoj ľudských zdrojov s cieľom dosahovať rovnováhu vo vývoji dopytu a ponuky na regionálnom trhu práce a vytvárať rovnosť pracovných príležitostí.
Taktiež materiál predpokladá pozitívny dopad aj na hospodárenie podnikateľskej sféry a iných  právnických osôb, a to najmä v oblasti podpory na rozvoj hospodárstva a podnikateľské prostredie s cieľom zvýšiť jeho produktivitu, zlepšiť štruktúru hospodárstva, vytvárať nové pracovné miesta a stabilizovať ohrozené pracovné miesta.  

III. Odhad dopadov na životné prostredie

Predložený materiál nebude mať negatívny dopad na životné prostredie na miestnej, regionálnej a celoslovenskej úrovni. Podpora regionálneho rozvoja je zameraná aj na opatrenia na ochranu a tvorbu životného prostredia a na obmedzovanie vplyvov poškodzujúcich životné prostredie a tiež na podporu efektívneho využívania prírodných zdrojov regiónu.  

IV. Odhad dopadov na zamestnanosť

Materiál predpokladá pozitívny dopad na zamestnanosť. Opatrenia na podporu rastu zamestnanosti a sociálnej inklúzie budú komplementárne doplnené rozsiahlymi intervenciami do infraštruktúry vzdelávacích zariadení a zariadení sociálnej starostlivosti a tiež tvorby nových  pracovných miest. 

V.  Analýza vplyvov na podnikateľské prostredie

Predkladaný materiál bude mať pozitívny vplyv na podnikateľské prostredie, nakoľko jednotlivé priority smerujú do oblastí na podporu rozvoja výskumu a vývoja prispievajúceho k celkovému rozvoju regiónov s dôrazom na podporu zavádzania nových technológií a inovácií a tiež na rozvoj  podnikateľského prostredia s cieľom zvýšiť jeho produktivitu, zlepšiť štruktúru hospodárstva, vytvárať nové pracovné miesta a stabilizovať ohrozené pracovné miesta.  

Doložka zlučiteľnosti právneho predpisu s právom Európskych spoločenstiev a právom Európskej únie
 
1.	Navrhovateľ právneho predpisu: Vláda Slovenskej republiky.

2.	Názov návrhu právneho predpisu: Zákon o podpore regionálneho rozvoja

3.	Problematika právneho predpisu:
a)	je upravená v práve Európskych spoločenstiev

-     v primárnom práve
V  Zmluve o založení Európskeho spoločenstva, najmä články 158-162 

-     v sekundárnom práve najmä
1.	Nariadenie Rady (ES) č. 1260/1999 z 21. júna 1999 o všeobecných ustanoveniach o štrukturálnych fondoch (Ú. v. EÚ L 161, 26/06/1999) v platnom znení
2.	Nariadenie Komisie (ES) č. 438/2001 z 2. marca 2001, ktorým sa ustanovujú podrobné pravidlá na vykonávanie nariadenia Rady (ES) č. 1260/1999, pokiaľ ide o systémy riadenia a kontroly pre pomoc poskytovanú v rámci štrukturálnych fondov (Ú. v. EÚ L 63, 03/03/2001) v znení nariadenia Komisie (ES) č. 2355/2002 z 27. decembra 2002, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie Komisie (ES) č. 438/2001, ktorým sa ustanovujú podrobné pravidlá na vykonávanie nariadenia Rady (ES) č. 1260/1999, pokiaľ ide o systémy riadenia a kontroly pre pomoc poskytovanú v rámci štrukturálnych fondov (Ú. v. EÚ L 351, 28/12/2002)
3.	Nariadenie Rady (ES) č. 1164/1994 zo 16. mája 1994, ktorým sa zriaďuje Kohézny fond (Ú. v. EÚ L 130, 25/05/1994) v platnom znení
4.	Nariadenie (ES) Európskeho parlamentu a Rady č.1783/1999 zo dňa 12. júla 1999 o Európskom fonde pre regionálny rozvoj, (Ú. v. EÚ L 213, 13/08/1999)
5.	Nariadenie (ES) Európskeho parlamentu a Rady č. 1784/1999 zo dňa 12. júla 1999 o Európskom sociálnom fonde, (Ú. v. EÚ L 213, 13/08/1999)
6.	Nariadenie Komisie (ES) č. 448/2001 z 2. marca 2001, ktorým sa ustanovujú podrobné pravidlá pre vykonávanie nariadenia Rady (ES) č. 1260/1999 pokiaľ ide o postupy vykonávania úprav financovania pomoci poskytovanej zo štrukturálnych fondov (Ú. v. EÚ L 64, 06/03/2001).

b)  nie je upravená v práve Európskej únie,

c)  nie je obsiahnutá v judikatúre Súdneho dvora Európskych spoločenstiev alebo Súdu prvého stupňa Európskych spoločenstiev.

4. Záväzky Slovenskej republiky vo vzťahu k Európskym spoločenstvám a Európskej únii:

Návrh zákona svojou problematikou:

a)	patrí medzi záväzky vyplývajúce z Aktu o podmienkach pristúpenia pripojenom k Zmluve o pristúpení Slovenskej republiky k Európskej únii, 

b) nemá žiadne prechodné obdobia vyplývajúce z Aktu o podmienkach pristúpenia pripojenom k Zmluve o pristúpení Slovenskej republiky k Európskej únii,

c) nemá určené lehoty na prebratie smerníc alebo rámcových rozhodnutí podľa určenia gestorských ústredných orgánov štátnej správy zodpovedných za prebratie smerníc a vypracovanie tabuliek zhody k návrhom všeobecne záväzných právnych predpisov alebo určené lehoty na implementáciu nariadenia alebo rozhodnutia z nich vyplývajúce,

d) nemá začaté konanie proti Slovenskej republike o porušení Zmluvy o založení Európskych spoločenstiev podľa čl. 226 až 228 Zmluvy o založení Európskych spoločenstiev v platnom znení,

e) nepatrí medzi právne predpisy, v ktorých sú preberané smernice alebo rámcové rozhodnutia
   
5.   Stupeň zlučiteľnosti návrhu právneho predpisu s právom Európskych spoločenstiev alebo  právom Európskej únie
-         úplný

6.   Gestor a spolupracujúce rezorty:
Ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja SR a ostatné ústredné orgány štátnej správy

B.     Osobitná časť

K § 1:
             Predmetom zákona je právna úprava podpory regionálneho rozvoja a vytvorenie inštitucionálneho rámca na jej uskutočňovanie s dôrazom na vytváranie podmienok pre koordináciu a realizáciu opatrení na posilnenie hospodárskej a sociálnej súdržnosti.

K § 2:
Ustanovuje základné pojmy novej právnej úpravy, pričom	určujúcim predpokladom pre uskutočňovanie podpory regionálneho rozvoja je vymedzenie regiónov, v ktorých je nevyhnutné vytvoriť podmienky k ich ďalšiemu hospodárskemu a sociálnemu rozvoju. KF ako integrovaná súčasť politiky súdržnosti je zriadený na účely posilnenia hospodárskej a sociálnej súdržnosti Spoločenstva v záujme podpory trvalo udržateľného rozvoja, preto sa priamo dotýka tvorby a uskutočňovania regionálnej politiky nielen na úrovni NUTS I ale aj NUTS II a NUTS III.  Identifikácia regiónov je založená na spoločnom systéme klasifikácie regiónov - Nomenklatúra štatistických územných jednotiek (Nomeclature des Uniteés Territoriales Statistiques, v skratke NUTS). Ide o medzinárodnú sústavu zavedenú štatistickým úradom Európskych spoločenstiev za účelom zabezpečenia porovnateľnosti regionálnych štatistík na rovnakom základe ako v Európskej únii a zaradenia regiónov rôznej úrovne pod jednotlivé ciele štrukturálnej politiky Európskej únie. Uvedený § zároveň definuje jednotlivých sociálno-ekonomických partnerov  a ich vzájomnú spoluprácu v oblasti podpory regionálneho rozvoja. 
 Pre zabezpečenie zlučiteľnosti podpory regionálneho rozvoja v Slovenskej republike so systémom uplatňovaným v Európskej únii sú v právnej úprave aplikované princípy programovania, partnerstva, koncentrácie, doplnkovosti.
	Okrem týchto základných princípov je dôležité zohľadniť aj ďalšie pravidlá platné v Európskej únii, akými sú pravidlá monitorovania, hodnotenia ako aj  vzťah medzi riadiacim a sprostredkovateľským orgánom. 
	Na základe prostriedkov z finančného zabezpečenia je napokon dôležité ustanoviť základné dokumenty na dosiahnutie cieľov podpory regionálneho rozvoja, či už na celoštátnej úrovni, alebo na úrovni priorít tematického alebo regionálneho zamerania.

	
K § 3:
	Cieľom podpory regionálneho rozvoja je prispieť k vyváženému rozvoju regiónov a odstraňovaniu alebo zmierňovaniu rozdielov medzi ich úrovňami rozvoja. Zároveň reflektuje na potrebu zvyšovania konkurencieschopnosti a výkonnosti regiónov ako i zabráneniu vzniku nových oblastí s nízkou ekonomickou výkonnosťou a životnou úrovňou obyvateľov. Týmto spôsobom je umožnené plynulé prepojenie vnútornej podpory regionálneho rozvoja Slovenskej republiky s prioritami pomoci, ktoré sa  aplikujú v EÚ.  
	Zameranie hlavných okruhov je v súlade s prioritami podpory regionálneho rozvoja a s cieľom sústredenia sa na posilnenie hospodárskej a sociálnej súdržnosti vyrovnávaním hlavných regionálnych rozdielov prostredníctvom rozvoja hospodárskeho a podnikateľského prostredia, rozvoja ľudských zdrojov, výskumu a vývoja s dôrazom na podporu zavádzania nových technológií a inovácií, cestovného ruchu, kultúry, občianskej vybavenosti. Zároveň ohraničujú medzištátnu, cezhraničnú a medziregionálnu spoluprácu, opatrenia na ochranu a tvorbu životného prostredia, podporu pôdohospodárstva a rozvoja vidieka, efektívneho využívania prírodných zdrojov ako i verejné práce podporujúce rozvoj regiónu. V konečnom dôsledku reflektujú aj na potrebu zlepšenia sociálnej a technickej infraštruktúry v oblasti regionálneho rozvoja.  
Pod pojmom “sociálna infraštruktúra” sa rozumie školstvo, zdravotníctvo, kultúra, sociálna pomoc a s tým spojený systém služieb.
Pojem “technická infraštruktúra” zahŕňa dopravné systémy, telekomunikačné systémy, energetické systémy, potrubné systémy a vodohospodárske systémy.

K § 4:
Podľa princípu koncentrácie, uplatňovaného v regionálnej politike Európskej únie sa podpora regionálneho rozvoja sústreďuje na vopred vymedzené regióny. Podporované regióny sú určované na základe analýz a hodnotenia rozvoja zodpovedajúcich územných jednotiek – regiónov. Tento paragraf ustanovuje rámec pre vymedzenie regiónov so sústredenou podporou štátu a podporou z fondov Európskej únie. Forma pomoci je predovšetkým smerovaná hospodársky slabým regiónom, ktoré na základe jednotlivých hospodárskych a sociálnych ukazovateľov nie sú schopné zvládnuť nevyhnutné štrukturálne zmeny vlastnými silami. 
Vymedzenie podporovaných regiónov na regióny so sústredenou podporou štátu (hospodársky slabé a štrukturálne postihnuté) zodpovedá zameraniu podpory regionálneho rozvoja v krajinách Európskej únie. Tieto podporované regióny sú v geografických pomeroch Slovenskej republiky vymedzované na základe hodnotenia úrovne regiónov podľa vybraných dostupných ukazovateľov sledovaných Štatistickým úradom Slovenskej republiky. 
	K hospodársky slabým regiónom patria tie, ktoré podľa ukazovateľov hospodárskeho a sociálneho rozvoja vykazujú podstatne nižšiu úroveň rozvoja ako je priemerná úroveň Európskej únie. Tieto regióny sú charakterizované nízkou životnou úrovňou, nízkou hustotou osídlenia, nadpriemernou nezamestnanosťou; ide hlavne o vidiecke oblasti s nižším stupňom urbanizácie a ekonomického rozvoja. 	
	K štrukturálne postihnutým regiónom patria najmä oblasti, ktoré prechádzajú sociálno-ekonomickými zmenami a dochádza v nich k útlmu odvetví a výrobných podnikov a k rastu nezamestnanosti.  

K § 5:
	K základným dokumentom prostredníctvom ktorých sa vykonáva podpora regionálneho rozvoja patria strategické a programové dokumenty. 

K § 6:
	Národná  stratégia regionálneho rozvoja napomáha vytvárať priestor k trvalo-udržateľnému rastu regiónov Slovenskej republiky v strednodobom horizonte. Vypracúva sa na základe princípu partnerstva ako výsledok spolupráce všetkých aktérov podpory regionálneho rozvoja. Obsahuje štruktúru realizačných krokov k naplneniu hospodársko-sociálnej vízie rozvoja regiónov SR na základe súčasného administratívneho členenia Slovenskej republiky so zohľadnením geografickej, historickej a kultúrnej diferenciácie jednotlivých regiónov. Štruktúra a obsah národnej stratégie regionálneho rozvoja vyhovuje požiadavkám čl. 16 Nariadenia Rady (ES) č. 1260/1999 z 21. júna 1999 o všeobecných ustanoveniach o štrukturálnych fondoch (Ú. v. EÚ L 161, 26/06/1999) v platnom znení a napomáha k dosiahnutiu cieľov a priorít vybraných pre trvalo udržateľný rozvoj a premenu regiónov a oblastí, vrátane vidieckych oblastí. Ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja SR ako riadiaci orgán pri vypracovávaní samotného návrhu národnej stratégie regionálneho rozvoja využíva najmä relevantné dokumenty súvisiace s problematikou regionálneho rozvoja. Tento dokument schvaľuje  vláda SR.  

K § 7:
	Za účelom komplexného prístupu k znižovaniu regionálnych disparít v Slovenskej republike budú zainteresované orgány štátnej správy a orgány územnej samosprávy vypracúvať programové dokumenty v súlade s cieľmi a potrebami ustanovenými v národnej stratégii regionálneho rozvoja. Zároveň budú k vyváženému dosahovaniu zámerov podpory regionálneho rozvoja prispievať regionálne diferencovanou alokáciou prostriedkov v rámci jednotlivých programových dokumentov. 
Programové dokumenty obsahujú súhrnný opis plánovaných potrieb a priorít na dosiahnutie cieľov podpory regionálneho rozvoja v intenciách  zabezpečenia základných koncepčných a realizačných krokov k naplneniu národnej stratégie regionálneho rozvoja. Pri vypracovávaní návrhu programových dokumentov sa využívajú najmä štatistické údaje, vládou schválené strategické dokumenty, Koncepcia územného rozvoja Slovenskej republiky, programy hospodárskeho rozvoja a sociálneho rozvoja samosprávneho kraja. Schvaľuje ich ako samostatný programový dokument vláda SR. 

K § 8 a 9: 
	Program hospodárskeho a sociálneho rozvoja samosprávneho kraja je strednodobý programový dokument, ktorý obsahuje najmä analýzu hospodárskeho, sociálneho, environmentálneho rozvoja samosprávneho kraja a rozvoja kultúry na jeho území, určenie okresov a obcí, ktorých rozvoj je potrebné podporovať s ohľadom na potrebu rovnováhy v rozvoji samosprávneho kraja, úlohy a prvoradé potreby v rozvoji technickej a sociálnej infraštruktúry, v starostlivosti o životné prostredie, vo vzdelávaní, v kultúre a v ďalších oblastiach v jeho pôsobnosti.  
	Za účelom zosúladenia programov hospodárskeho a sociálneho rozvoja samosprávneho kraja s cieľmi a potrebami ustanovenými v národnej stratégii regionálneho rozvoja, programovými dokumentmi a metodikou ministerstva predkladá samosprávny kraj ministerstvu program hospodárskeho rozvoja a sociálneho rozvoja samosprávneho kraja na posúdenie pred jeho schválením. Ako podklad slúži príslušná územno-plánovacia dokumentácia kraja. 
Program  hospodárskeho  rozvoja  a sociálneho  rozvoja  obce sa  vypracúva  v  súlade
s  programom hospodárskeho  rozvoja  a  sociálneho  rozvoja  samosprávneho kraja, na území
ktorého sa obec nachádza a v súlade s metodikou ministerstva.

K § 10: 
	K finančnému zabezpečeniu podpory regionálneho rozvoja možno použiť prostriedky štátneho rozpočtu, štátnych účelových fondov, rozpočtu samosprávnych krajov, rozpočtu obcí, prostriedky fyzických osôb, prostriedky iných právnických osôb, úvery a príspevky  medzinárodných organizácií.  
	V štátnom rozpočte sa vyčleňujú finančné prostriedky na podporu regionálneho rozvoja, vrátane prostriedkov na spolufinancovanie regionálneho rozvoja v rámci využívania fondov Európskej únie. Pri uvedenom spolufinancovaní sa vychádza z princípu doplnkovosti, podľa ktorého sú prostriedky z fondov Európskej únie pridávané k prostriedkom štátneho rozpočtu a nesmú nahradzovať verejné alebo iné rovnocenné štrukturálne výdavky štátu. Prostriedky z fondov Európskej únie a iných finančných nástrojov Európskej únie sú doplnkovým zdrojom finančného zabezpečenia. 
	Uvedený paragraf upravuje rozsah prijímateľov prostriedkov z finančného zabezpečenia podpory regionálneho rozvoja ako aj vzťah prijímateľov k základným programovým dokumentom podpory regionálneho rozvoja. Zároveň určuje orgán zodpovedný za finančné riadenie prostriedkov.

K § 11:
	Vymedzuje pôsobnosti Ministerstva výstavby a regionálneho rozvoja Slovenskej republiky. Významnou zložkou je postavenie ministerstva ako riadiaceho orgánu pre národnú stratégiu regionálneho rozvoja ako aj koordináciua metodické usmernenie činnosti orgánov štátnej správy, obcí a samosprávnych krajov a iných sociálno-ekonomických partnerov zúčastnených na príprave a uskutočňovaní národnej stratégie regionálneho rozvoja a programových dokumentov. V súlade s predmetnými dokumentmi ministerstvo riadi ich prípravu, uskutočňovanie, monitorovanie a vyhodnocovanie, zabezpečuje výber projektov v súlade s pôsobnosťou ministerstva. Zároveň zriaďuje Národný monitorovací výbor a príslušné monitorovacie výbory.  
	Pôsobnosti ministerstva musia byť  v  úzkej súčinnosti s ostatnými orgánmi štátnej a verejnej správy, čo je dané interdisciplinárnym charakterom problematiky regionálneho rozvoja. Z tohto dôvodu ministerstvo koordinuje a metodicky usmerňuje činnosť širokého spektra partnerov na národnej a európskej úrovni v súlade s plánovanými cieľmi podpory regionálneho rozvoja. 

K § 12:
	Iné orgány štátnej správy sa v rozsahu svojej pôsobnosti podieľajú na napĺňaní cieľov a priorít podpory regionálneho rozvoja. Iné orgány štátnej správy najmä riadia všetky procesy úzko súvisiace s realizáciou  programových dokumentov v ich pôsobnosti. Vzhľadom na potrebu širšej účasti, z dôvodu zabezpečenia objektivity pri vypracúvaní a uskutočňovaní národnej stratégie regionálneho rozvoja a programových dokumentov, spolupracujú iné orgány štátnej správy so širokým spektrom partnerov a postupujú v súlade s metodickými usmerneniami ministerstva. Napokon iné orgány štátnej správy zabezpečujú výber projektov v ich pôsobnosti, spolupracujú pri vypracúvaní programov hospodárskeho a sociálneho rozvoja samosprávnych krajov, zriaďujú monitorovací výbor, zabezpečujú spoluprácu s orgánmi Európskej únie.
	Iné orgány štátnej správy prihliadajú vo svojich odvetvových koncepciách a programoch na situáciu v jednotlivých regiónoch ako riadiaci alebo sprostredkovateľský orgán. Na základe stanovenia regionálnych kritérií a regionálne diferencovanej alokácie finančných prostriedkov zmierňujú nežiadúce disparity.  

K § 13:
	Na účel dohľadu nad realizáciou cieľov, účinnosťou využitia finančných prostriedkov a za správnosť riadenia národnej stratégie regionálneho rozvoja alebo príslušného dokumentu sa zriaďuje riadiaci orgán. Riadiaci orgán môže preniesť výkon časti svojich úloh na sprostredkovateľský orgán. Tieto orgány konajú voči prijímateľovi prostriedkov z finančného zabezpečenia podpory regionálneho rozvoja a usmerňujú jeho činnosť. 

K § 14:
	Na zabezpečenie koordinácie pomoci z fondov Európskej únie v oblasti hospodárskej a sociálnej súdržnosti ako i cezhraničnej spolupráce zriaďuje Ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja Slovenskej republiky Národný monitorovací výbor. Tento orgán je špeciálny monitorovací orgán, ktorý v zmysle princípu partnerstva prostredníctvom svojich členov reprezentuje verejný záujem na hospodársko-sociálnej súdržnosti v rámci Slovenskej republiky. Zloženie členov výboru vychádza z princípu širokého partnerstva. Sekretariát výboru je zriadený na Ministerstve výstavby a regionálneho rozvoja Slovenskej republiky. Národný monitorovací výbor plní najmä úlohy súvisiace s monitorovaním a napĺňaním cieľov národnej stratégie regionálneho rozvoja a v súvislosti s ich napĺňaním prerokúva a schvaľuje správy, zmeny obsahu národnej stratégie regionálneho rozvoja. Podrobnosti týkajúce sa výkonu Národného monitorovacieho výboru upravuje jeho štatút.

K § 15: 
Monitorovací výbor je orgán, ktorý zriaďuje riadiaci orgán za účelom monitorovania príslušného programového dokumentu. Monitorovací výbor najmä monitoruje napĺňanie cieľov a potrieb určených v programovom dokumente a v súvislosti s ich napĺňaním prerokúva a schvaľuje správy, zmeny obsahu programového dokumentu ako i schvaľuje prerozdelenie prostriedkov v rámci príslušného programového dokumentu. Zloženie členov monitorovacieho výboru vychádza z princípu širokého partnerstva. Podrobnosti týkajúce sa zloženia, úloh, organizácie, činnosti a pôsobenia monitorovacieho výboru upravuje štatút, ktorý schvaľuje príslušný monitorovací výbor.

K § 16:
	V ustanovení tohto paragrafu sa vymedzuje pôsobnosť samosprávneho kraja v oblasti podpory regionálneho rozvoja.
	Samosprávny kraj z dôvodu potreby koncepčného usmernenia trvalo udržateľného hospodárskeho a sociálneho rozvoja svojho územia schvaľuje a zabezpečuje realizáciu programu rozvoja a sociálneho rozvoja územia samosprávneho kraja a pravidelne ho monitoruje a vyhodnocuje a vedie jeho evidenciu. Spolupracuje s ministerstvom,  inými orgánmi štátnej správy a s ostatnými sociálno-ekonomickými partnermi na území samosprávneho kraja na príprave národnej stratégie regionálneho rozvoja a programových dokumentov. Zároveň k podpore regionálneho rozvoja môže zriaďovať  právnické osoby. Z dôvodu efektívnejšieho využitia finančných prostriedkov na zabezpečenie podpory regionálneho rozvoja sa môžu samosprávne kraje  združovať. 

K § 17:	
	 V ustanovení tohto paragrafu sa vymedzuje pôsobnosť obce k zabezpečeniu všestranného rozvoja svojho územia a zabezpečeniu potrieb jej obyvateľov. 	

K § 18:
	Zámerom prechodného ustanovenia je vytvorenie rámca pre komplexný prístup k podpore regionálneho rozvoja aj v budúcom programovacom období 2007-2013. V súčasnosti zaužívaný inštitút o delegovaní právomocí riadiaceho orgánu pre príslušný programový dokument je vzhľadom na problematiku prechodného obdobia, vyplývajúceho z prekrývania dvoch programovacích období 2000 - 2006 ako aj 2007 - 2013 dôležité upraviť uvedeným ustanovením.  

K § 19:   
	Z dôvodu rozsahu zmien, ktoré sa včleňovali k pôvodnému zneniu zákona o podpore regionálneho rozvoja je nevyhnutné vytvoriť novú podobu predmetného zákona. 

K § 20:
	Účinnosť zákona sa navrhuje 1. januárom 2007.