Predkladacia správa

Predseda Národnej rady SR podľa § 70 ods. 2 zákona NR SR č. 350/1996 Z.z. o rokovacom poriadku Národnej rady Slovenskej republiky požiadal vládu Slovenskej republiky o zaujatie stanoviska k návrhu poslanca Národnej rady Slovenskej republiky Jána Drgonca na vydanie zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 1/1993 Z.z. o Zbierke zákonov v znení neskorších predpisov (tlač 95).

Predkladaným poslaneckým návrhom zákona sa upravujú dve skutočnosti:
a) vyhlasovanie v Zbierke zákonov SR návrhov prijatých v referende,
b) vypustenie uverejňovania v Zbierke zákonov SR doložky prednosti medzinárodnej zmluvy pred zákonmi.

	K poslaneckému návrhu zákona je potrebné uviesť:
Ad a)
Otázka obsahových náležitostí vyhlasovania návrhu prijatého v referende v zmysle    čl. 98 ods. 2 ústavy je už v súčasnosti upravená v § 25 zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 564/1992 Zb. o spôsobe vykonania referenda v znení neskorších predpisov.

	Tiež zákon č. 1/1993 Z. z. o Zbierke zákonov SR v znení neskorších predpisov (ďalej len „zákon o Zbierke zákonov“) v ustanovení § 1 ods. 2 písm. d) umožňuje uverejniť „iné právne alebo organizačné akty, o ktorých to ustanovuje všeobecne záväzný právny predpis“. To znamená, že vyhlásenie návrhu prijatého v referende by bolo možné podľa tohto ustanovenia za predpokladu, že je splnená podmienka, že „to ustanovuje všeobecne záväzný právny predpis“. Zákon o spôsobe vykonania referenda v § 25 výslovne neustanovuje, že návrh prijatý v referende sa vyhlasuje v Zbierke zákonov SR tak, ako je to výslovne upravené v § 2 ods. 1 zákona o spôsobe vykonania referenda pri rozhodnutí o vyhlásení referenda.

	Ak by sa za všeobecne záväzný právny predpis podľa § 2 ods. 1 písm. d) zákona o Zbierke zákonov mohla považovať Ústava SR, ktorá výslovne v č. 98 ods. 2 upravuje otázku vyhlásenia návrhov prijatých v referende, potom by bola splnená dikcia vyžadovaná zákonom o Zbierke zákonov. V opačnom prípade by bolo potrebné novelizovať zákon, avšak v prvom rade nie zákon o Zbierke zákonov, ale zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 564/1992 Zb.  o spôsobe vykonania referenda a v jeho § 25 výslovne uviesť, že vyhlásenie návrhu prijatého v referende sa vyhlasuje v Zbierke zákonov SR. Pripadne je možné uvažovať aj o doplnení zákona o Zbierke zákonov, avšak doplnením platného § 1 ods. 2 písm. a) o „uznesenie Národnej rady Slovenskej republiky o vyhlásení návrhu prijatého v referende“ (nie doplnením nového navrhovaného ustanovenia § 2 ods. 1 písm. a) ), keďže poslanecký návrh zákona je v bode 1 aj pojmovo nepresný, a to v dvoch ohľadoch:
- podľa ústavy (čl. 98 ods. 2) sa majú vyhlasovať návrhy prijaté v referende, a nie výsledky referenda, ako je uvedené v návrhu zákona,
- podľa ústavy (čl. 98 ods. 2) vyhlasuje návrhy prijaté v referende Národná rada Slovenskej republiky, nie jej predseda; podľa č. 89 ods. 1 písm. f) ústavy síce predseda Národnej rady SR môže vykonávať „ďalšie úlohy, ak tak ustanoví zákon“, avšak zákon nemôže „poveriť“ predsedu Národnej rady SR úlohami, ktoré ústava priamo zveruje do právomoci Národnej rady SR ako ústavnému orgánu.

		K uvedenému je potrebné tiež uviesť, že zákon o Zbierke zákonov v ustanovení                            § 1 ods. 2 písm. a) už teraz umožňuje uverejniť akékoľvek uznesenie Národnej rady Slovenskej republiky, o ktorom táto rozhodne, že sa má uverejniť.
Ad b)
K otázke uverejňovania doložky prednosti medzinárodnej zmluvy pred zákonmi ako prílohy oznámenia o uzavretí medzinárodnej zmluvy je potrebné uviesť, že táto bola doplnená do zákona o Zbierke zákonov jeho poslednou novelou č. 275/2002 Z. z.. Pritom do novely bola doložka doplnená až na rokovaní vlády na základe pripomienky sekcie vládnej legislatívy Úradu vlády SR z dôvodu, že čl. 19a legislatívnych pravidiel vlády obsahuje v odseku 4 takúto úpravu. 

Poslaneckým návrhom sa navrhuje doložku vypustiť z prílohy oznámenia o uzavretí medzinárodnej zmluvy z dôvodu, že doložka nemá žiadny právny význam, keďže z nej nevyplývajú práva alebo povinnosti fyzickým alebo právnickým osobám, keďže doložka sa nedotýka ich právneho postavenia – s tým je potrebné sa stotožniť. 

		Je však potrebné zvážiť význam doložky. Pre vykonávanie medzinárodnej zmluvy nie je doložka relevantná, keďže je vnútroštátnou záležitosťou a je vlastne interpretáciou vybraných ustanovení medzinárodnej zmluvy príslušným ministerstvom. Význam doložky je potrebné vidieť v tom, že umožňuje ľahšiu orientáciu fyzickej alebo právnickej osoby v ustanoveniach medzinárodnej zmluvy a tiež sa určite stáva pomôckou (aj keď subjektívnou) pri aplikácii medzinárodnej zmluvy pre súdy. K tejto časti novely je treba tiež uviesť, že návrh bol zaslaný aj na vyjadrenie Ministerstvu zahraničných vecí SR, ktoré nemalo k návrhu zákona žiadne pripomienky. 

Z uvedeného vyplýva, že ak vláda Slovenskej republiky rozhodne, že úprava uvedená v bode 1 nie je potrebná, tak novela zákona len ohľadom zmeny uvedenej v bode 2 návrhu nie je nevyhnutná a odporúča sa, aby vláda Slovenskej republiky k návrhu poslanca Národnej rady Slovenskej republiky Jána Drgonca na vydanie zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 1/1993 Z.z. o Zbierke zákonov v znení neskorších predpisov (tlač 95) vyslovila   n e s ú h l a s n é  stanovisko.