Informácia o priebehu a výsledkoch oficiálnej návštevy delegácie vlády Slovenskej republiky, vedenej predsedom vlády Slovenskej republiky Mikulášom Dzurindom, v Českej republike v dňoch  20. a 21. mája 2004

Na základe dohody premiérov SR a ČR pravidelne sa stretávať a upevňovať nadštandardné vzťahy medzi SR a ČR, vykonal predseda vlády SR M. Dzurinda oficiálnu návštevu ČR na pozvanie premiéra V. Špidlu. M. Dzurindu sprevádzal ŠTAT MZV SR I.  Korčok. Okrem rokovania predsedov vlád bol premiér SR prijatý prezidentom ČR V. Klausom, predsedom Senátu Parlamentu ČR P. Pithartom a predsedom Poslaneckej snemovne Parlamentu ČR L. Zaorálkom. Počas pobytu navštívil premiér M. Dzurinda Český Krumlov, kde si v sprievode českého partnera V. Špidlu prezrel historické pamiatky zaradené do zoznamu UNESCO.

1.	Bilaterálna spolupráca

Predsedovia vlád vyjadrili potešenie, že vysoká úroveň dvojstranných vzťahoch zostáva zachovaná aj po vstupe do EÚ. Idea udržania nadštandardných vzťahov nebola prekonaná samotným vstupom do EÚ, bude ju však potrebné naplniť konkrétnym, novým obsahom. 

1.1	Problematika hraničného režimu medzi SR a ČR s dôrazom na ratifikáciu tzv. novej   režimovej zmluvy v národných parlamentoch

Predsedovia vlád sa vzájomne informovali o svojich pozíciách k problematike novej režimovej zmluvy (Zmluvy medzi SR a ČR, ktorou sa mení a dopĺňa Zmluva medzi SR a ČR o úprave režimu a o spolupráci na spoločných štátnych hraniciach zo dňa 29. októbra 1992, v znení Zmluvy zo dňa 18. augusta 1997), ktorá bola podpísaná 27.1.2004 a čaká na ratifikáciu v oboch parlamentoch. Premiér M. Dzurinda sa netajil s názorom, že režimová zmluva je dedičstvom z predchádzajúceho obdobia, keď bol premiérom M. Zeman. Je to téma českej vlády, slovenská strana sa len prispôsobila a zmluvu podpísala. Zmluva však znižuje doterajší štandard na hraniciach (stanovuje 72 miest pre prekračovanie hranice mimo 23 štandardných hraničných priechodov, súčasná zmluva umožňuje prekračovať spoločnú hranicu kdekoľvek) a v kontexte nášho členstva v EÚ a blížiaceho sa pristúpenia k Schengenu ju slovenská strana nepovažuje za potrebnú. M. Dzurinda zdôraznil, že NR SR nebude režimovú zmluvu ratifikovať skôr, ako Poslanecká snemovňa Parlamentu ČR (PS PČR) a Senát Parlamentu ČR. Súčasne navrhol V. Špidlovi zvážiť možnosť stiahnuť túto zmluvu z parlamentov a opätovne posúdiť, do akej miery je jej prijatie viazané záväzkami SR a ČR voči EÚ. V. Špidla obhajoval režimovú zmluvu a nevyhnutnosť jej ratifikácie v národných parlamentoch odôvodnil práve záväzkami ČR voči EÚ. Zároveň informoval, že PS PČR a aj Senát PČR odložili ratifikáciu režimovej zmluvy vzhľadom na neistý výsledok hlasovania a v súčasnej dobe hľadá vláda politickú podporu pre to, aby zmluva v parlamente prešla. V. Špidla podporil skoré ukončenie ratifikačného procesu, pričom by privítal, keby NR SR, po ratifikácii zmluvy v českom parlamente, predmetnú zmluvu čo najskôr taktiež ratifikovala.   
Problematika režimovej zmluvy rezonovala aj počas prijatia predsedu vlády v Senáte a v PS PČR. Predseda Senátu PČR P. Pithart sa informoval o genéze nutnosti úpravy režimu na česko – slovenskej hranici. V tejto súvislosti vyjadril názor, že pôvodné úvahy o nevyhnutnosti zmeny režimu na spoločnej hranici vznikli v období, keď sa predpokladalo, že obe krajiny nevstúpia spoločne do EÚ a z tohto dôvodu bude potrebné zabezpečiť česko – slovenskú hranicu ako vonkajšiu hranicu EÚ. Následne bola podľa P. Pitharta spustená administratívna procedúra, ktorá vyústila až do prijatia novej režimovej zmluvy a ktorá v súčasnosti naráža na odpor senátorov a poslancov ČR pri jej ratifikácii. Podľa P. Pitharta jediným záväzkom ČR voči EÚ je, aby občania tretích krajín neboli diskriminovaní pri prechode spoločných česko – slovenských hraníc a mohli prekračovať túto hranicu za rovnakých podmienok ako občania SR a ČR. V súvislosti s česko – slovenskou hranicou ďalej uviedol, že ide skutočne o unikátny príklad hranice v Európe. Niektorí historici uvádzajú, že ide vôbec o najmierumilovnejšiu hranicu v Európe, na ktorej nikdy nebol žiadny vojenský konflikt. Za paradoxné v tejto situácii označil skutočnosť, že vstupom do EÚ ju musíme zabezpečovať. Predseda ODS a podpredseda Senátu PČR M. Topolánek takisto označil uvedenú situáciu za neštandardnú. Vyjadril presvedčenie, že nie je potrebné kvôli EÚ zabezpečovať česko – slovenskú hranicu. Podpredseda Senátu PČR L. Svoboda (ČSSD) naopak upozornil na skutočnosť, že  ide  o náš záväzok voči EÚ a preto je potrebné ho rešpektovať.
Predseda PS PČR L. Zaorálek informoval, že sa oboznámil s právnou analýzou MZV ČR, ktorá jednoznačne vypovedá o tom, že je nevyhnutné kvôli záväzkom ČR voči EÚ uvedenú zmluvu uzavrieť. L. Zaorálek konštatoval, že aj MV ČR v poslednom období realizuje masívnu informačnú kampaň, ktorej cieľom je vysvetliť obyvateľstvu žijúcemu v pohraničí potrebnosť prijatia takejto zmluvy. Predseda PS PČR v tejto súvislosti vyjadril presvedčenie, že sa podarí túto zmluvu ratifikovať v parlamentoch obidvoch krajín. V. Filip z KSČM vyjadril poďakovanie slovenskej strane za to, že NR SR neratifikovala predmetnú zmluvu, ktorú on osobne, ako aj celá KSČM, považujú za nezmyselnú. V. Klaus uviedol, že nie je  presne informovaný o tejto problematike, avšak zo širšieho politického hľadiska považuje existenciu štátnej hranice za štandardný  atribút samostatného štátu.  

1.2.	Problematika azylantov vo vzťahu k možnej zvýšenej migrácii slovenských Rómov do ČR

V. Špidla charakterizoval migráciu Rómov zo SR do ČR ako únosný problém, ktorému sa však treba systematicky venovať, aby neprerástol a nestal sa záťažou pre vzájomné vzťahy. Podľa M. Dzurindu je problém pod kontrolou. V období od začiatku tohto roku sme zaznamenali klesajúci trend žiadateľov o azyl, napr. v apríli požiadalo o azyl v ČR len 5 slovenských občanov. Informoval českú stranu o prijatých opatreniach v SR, ktoré majú komplexný charakter a mali by prispieť k stabilizácii situácie v rómskej komunite. Jedným z hlavných cieľov realizovaných opatrení je obnoviť, resp. vytvoriť pracovné návyky u Rómov. Za dôležité označil nielen pokračovanie v aplikácii vnútroštátnych programov na riešenie rómskej problematiky, ale najmä zjednocovanie európskej legislatívy. Predsedovia vlád sa zhodli v názore, že je potrebné pokračovať v činnosti medzirezortnej komisie pod vedením štátneho tajomníka MV SR M. Pada a prvého námestníka MV ČR J. Koudelného k problematike zvýšenej migrácie Rómov zo SR do ČR, ktorá pracuje pod gesciou podpredsedov vlád P. Mareša a P. Csákyho. Komisia je efektívnym nástrojom na riešenie predmetnej problematiky, pričom ďalšie zasadanie komisie by sa malo konať v júni t.r. v Bratislave.  

1.3. 	Politické memorandum vlády SR a vlády ČR v súvislosti so vstupom oboch krajín do EÚ

M. Dzurinda a V. Špidla vysoko vyzdvihli význam podpísaného „Politického memoranda vlády SR a vlády ČR v súvislosti so vstupom oboch krajín do EÚ“. Konštatuje sa v ňom, že členstvo v únii otvára priestor na ďalšie prehĺbenie doterajšej spolupráce, ale aj na rozvoj nových vzťahov. V. Špidla po podpise politickej deklarácie uviedol, že ČR nemá takéto memorandum so žiadnou inou krajinou a žiadne ďalšie neplánuje podpísať. Dodal, že špeciálne vzťahy medzi Prahou a Bratislavou plánuje zachovať aj v EÚ. Vyzdvihol pravidelnosť stretnutí s premiérom Dzurindom. V. Špidla vyjadril radosť nad tým, že nemusí mať obavy o budúcnosť týchto nadštandardných vzťahov. Premiér M. Dzurinda zdôraznil, že aj obsah politickej deklarácie potvrdzuje, že vzťahy medzi SR a ČR nikdy neboli také dobré, aké sú práve dnes. 

2.) Hospodárska spolupráca

V. Špidla vyjadril presvedčenie, že veľmi dobrá dvojstranná hospodárska spolupráca bude pokračovať aj v nových podmienkach členstva oboch krajín v EÚ. V kontexte nedávno podpísanej dohody medzi MPO ČR a MH SR (16. 4. 2004) je potrebné zamerať pozornosť napr. na konzultácie jednotlivých otázok spoločnej obchodnej politiky EÚ, alebo stanovísk, uplatňovaných v jej orgánoch a v iných medzinárodných organizáciách, v konzultáciách o spolupráci na tretích trhoch, v poskytovaní informácií z oblasti energetickej politiky, o rezortných politikách, o politike malého a stredného podnikania a pod.

2.1. Energetika

V. Špidla vyjadril záujem o prehĺbenie spolupráce v oblasti energetiky. Prenosová sústava a výrobná základňa elektrickej energie boli v minulom období budované ako jeden celok a obidve krajiny majú rovnaké alebo veľmi podobné skúsenosti s jej prevádzkou. Podľa jeho názoru by bolo vhodné vzájomne využiť skúsenosti a preto sa ponúka užšia spolupráca pri organizovaní spoločného trhu s elektrickou energiou. Česká strana v tejto súvislosti ponúkla SR svoje skúsenosti aj z legislatívnej oblasti. Spoločný postup by bol vhodný a možný aj pri tvorbe predpisov a smerníc EÚ v oblasti energetiky. Český premiér podporil záujem ČEZ doprivatizovať Slovenských distribučných spoločností (ZSE, SSE a VSE). M. Dzurinda informoval o príčinách istého meškania doprivatizácie Slovenských energetických závodov. Ubezpečil, že jeho jediným dôvodom je nájsť optimálne riešenie doprivatizácie.  

2.2. Železničná a cestná doprava

ČR má záujem dodávať do SR ľahké motorové vlaky. Premiéri sa zhodli na nevyhnutnosti zintenzívniť spoluprácu ministerstiev dopravy (železničných spoločností) pri modernizácii železničného koridoru Kúty – Bratislava – Štúrovo tak, aby zabezpečila traťovú rýchlosť 160 km/hod. v celej jej dĺžke a plne vyhovovala všetkým medzinárodným podmienkam. Vzhľadom na prudký rozvoj automobilového priemyslu v SR by ČR taktiež privítala, keby sa pri výstavbe 42,6 km úseku diaľnice Žilina – Považská Bystrica – Ladce vytvoril širší priestor pre uplatnenie českých výrobcov ako subdodávateľov. Výstavba automobilky KIA pri Žiline môže byť podľa Dzurindu veľkou príležitosťou aj pre prepojenie Kysúc s Ostravskom, pričom zaujímavou ideou by mohlo byť aj prepojenie Považia s Ostravskom. M. Dzurinda dodal, že by ČR a SR mohli byť pri riešení predmetných otázok úspešnejší aj vo využívaní európskych fondov. 

3.) Vojenská spolupráca

Premiéri vyzdvihli význam a potrebu zintenzívnenia dvojstrannej spolupráce aj vo vojenskej a bezpečnostnej oblasti. 

3.1. Spoločné nebo

Predsedovia vlád podporili spoluprácu v rámci špecializácie jednotlivých armád na základe výhodnosti a ľahkej jazykovej komunikácie. Za takú považujú aj iniciatívu vytvorenia spoločnej ochrany vzdušného priestoru – „Spoločné nebo“. Ocenili, že náčelníci generálnych štábov sa koncom apríla dohodli na uskutočnení cvičenia „Modrá hranica“ (12.-13.10.2004), ktoré je praktickým napĺňaním tejto iniciatívy.  

3.2. Spolupráca v oblasti vyzbrojovania a vo vojenskom školstve

V. Špidla deklaroval záujem o spoluprácu pri modernizácii vojenskej techniky (vrtuľníkov Mi-24). Obe strany podporili spoluprácu v oblasti vyzbrojovania a prípadný spoločný vývoj a nasadenie do výzbroje nových zbraní a zbrojných systémov. V. Špidla informoval aj o záujme českej strany predávať do SR podzvukové cvičné lietadlá L-159, ktoré označil za „hrdosť a špičku českého leteckého priemyslu“. M. Dzurinda uviedol, že nákup lietadiel v SR zatiaľ nie je na programe dňa. V. Špidla vysoko ocenil aj spoluprácu vo vojenskom školstve, ktorá má bezproblémový charakter.

3.3. Spoločná účasť v misiách

Premiéri ocenili spoločné pôsobenie slovensko-českej jednotky v KFOR, ktorá má veľmi dobré výsledky pri upokojení situácie po nedávnych nepokojoch v Kosove. Ocenili aj pôsobenie (marec – máj 2003) spoločného 1. slovensko-českého práporu radiačnej, chemickej a biologickej ochrany v rámci operácie Trvalá sloboda v Afganistane. Vyslovili sa za pokračovanie spolupráce v otázkach spojených s prípravou a vysielaním personálu do misií. 

3.4. Budúcnosť spoločnej slovensko-česko-poľskej brigády

V otázke budúcnosti spoločnej slovensko-česko-poľskej brigády so sídlom v Topoľčanoch sa premiéri zhodli v názore, že vstupom SR do NATO táto iniciatíva splnila svoj hlavný politický cieľ. Vyjadrili politickú podporu zámeru MO SR a MO ČR navrhnúť poľskej strane, aby bola ukončená činnosť veliteľstva brigády. 

4.) Spolupráca ministerstiev vnútra ČR a SR pri naplňovaní schengenského acquis

Predsedovia vlád ocenili spoluprácu SR a ČR v oblasti schengenského acquis. M. Dzurinda informoval, že SR čerpá 54 mil. EUR z fondov EÚ na dobudovanie slovensko-ukrajinskej hranice ako vonkajšej hranice EÚ. Špidla informoval, že MV ČR vypracovalo Schengenský akčný plán ČR, ktorý okrem iného obsahuje ustanovenia (úlohy) vyžadujúce spoluprácu ČR a SR. Základným princípom  stratégie ČR je dosiahnuť v najbližšom možnom termíne plné zapojenie sa do schengenskej spolupráce, teda zrušenie kontrol na vnútornej hranici s existujúcimi schengenskými štátmi a s tými novými členskými (susednými) štátmi, ktoré zvolia rovnakú stratégiu a budú pripravené na zrušenie kontrol.  Podľa uvedenej stratégie sa ČR pripravuje na aplikáciu acquis ku dňu zrušenia kontrol na vnútorných hraniciach (predpokladá sa r. 2007) v závislosti na pripravenosti  EU k  pripojeniu nových členských štátov k Schengenskému informačnému systému II, ktorého aplikácia však zatiaľ zostáva istým problémom. Premiéri ocenili, že pod vedením expertov MV ČR sa konajú spoločné zasadnutia pracovnej skupiny pre schengenskú spoluprácu vo formáte V-4 a rokovania expertnej skupiny V-4 pre Schengenský informačný systém II. 

5.) Európske otázky

5.1. Pozície k európskej Ústave 

Premiéri ocenili blízkosť postojov ČR a SR k návrhu Ústavnej zmluvy. Konštatovali, že  existuje reálna šanca na ukončenie Medzivládnej konferencie k návrhu Ústavnej zmluvy v priebehu írskeho predsedníctva v EÚ. Priestor pre dohodu by mal byť vytvorený najneskôr do júnového summitu EÚ (17.–18.6.2004). Podľa hodnotenia premiérov však stále ostávajú otvorené niektoré zásadné otázky, ako napríklad hlasovanie kvalifikovanou väčšinou (QMV), rozsah oblastí, v ktorých sa bude uplatňovať hlasovanie prostredníctvom QMV, či zloženie Európskej komisie. 
V. Špidla informoval, že v prípade hlasovania tzv. dvojitou väčšinou, ČR zastáva pozíciu, že by mala existovať parita medzi počtom krajín a počtom obyvateľstva. Z diskutovaných neoficiálnych návrhov považuje ČR návrh 55%-55% za veľmi dobré riešenie. ČR v zásade nepodporuje navŕšenie percentuálneho podielu rozhodovania viazané na počet obyvateľstva nad hranicu 60%. Jednomyseľnosť by mala ostať zachovaná v rozhodovaní o novej Finančnej perspektíve (2007-2013).
          Predseda PS PČR L. Zaorálek sa vyjadril proti rýchlemu ukončeniu Medzivládnej konferencie o Ústavnej zmluve EÚ ešte počas írskeho predsedníctva v EÚ. Podľa Zaorálka by bolo potrebné do návrhu Ústavnej zmluvy EÚ zakomponovať posilnenie úlohy národných parlamentov v rozšírenej  EÚ.  Z tohto dôvodu by privítal, keby sa rokovania o texte Ústavnej zmluvy viedli ešte aj počas nadchádzajúceho holandského predsedníctva v EÚ. V každom prípade by však bolo potrebné, aby ÚZ bola prijatá do konca tohto roku, pretože v opačnom prípade by hrozilo spolitizovanie celého procesu súbežnými rokovaniami o novej Finančnej perspektíve EÚ pre roky 2007 – 2013. 
         V. Filip z KSČM konštatoval, že jeho strana je ochotná podporiť ratifikáciu ÚZ EÚ ako v parlamente, tak aj v referende v prípade, že z nej bude vyňatá druhá a tretia časť. Zakomponovanie Amsterdamskej zmluvy EÚ do ÚZ by obmedzilo vykonávanie samostatnej hospodárskej politiky jej členských štátov.

5.2. Problematika schvaľovania ústavnej zmluvy v referende

V. Špidla informoval, že pre ratifikáciu Ústavnej zmluvy EÚ by sa v PČR nenašla kvalifikovaná väčšina hlasov. Z tohto dôvodu bude presadzovať schválenie zákona o referende. Dôvodom pre vypísanie referenda je správanie sa „tvrdej opozície“ (ODS a KSČM),  ktorá tému európskej integrácie mimoriadne spolitizovala a nedá sa vylúčiť, že by v parlamente robila obštrukcie pri ratifikácii Ústavnej zmluvy (predpokladá sa nutnosť ratifikácie ústavnou 3/5 väčšinou v Poslaneckej snemovni a v Senáte, ktorou vládna koalícia nedisponuje). 
        Naopak predseda PS PČR  L. Zaorálek sa domnieva, že Ústavná zmluva EÚ by mala byť ratifikovaná v Parlamente ČR. Podľa Zaorálka je len ťažko predstaviteľná jej ratifikáciu v referende, pretože ide o veľmi špecifickú problematiku, ktorá si vyžaduje skôr prístup odbornej, ako širšej verejnosti. 

5.3. Finančná perspektíva 

SR a ČR privítali prvý oficiálny dokument EK k budúcej finančnej perspektíve. Návrh EK je zostavený tak, aby EÚ bola schopná realizovať všetky vytýčené úlohy, s dôrazom na známe prioritné oblasti (konkurencieschopnosť, udržateľný rast, vnútorná bezpečnosť, vonkajšie aktivity EÚ). Premiéri deklarovali záujem užšie konzultovať otázky novej Finančnej perspektívy EÚ pre roky 2007-2013. Česká a slovenská strana sa zhodli aj v tom, že návrh Európskej komisie stanoviť príspevky do rozpočtu EÚ vo výške 1.24% hrubého národného produktu, predstavuje vyvážený kompromis. ČR a SR očakávajú, že rokovania o budúcej finančnej perspektíve budú veľmi významné, keďže finančná perspektíva by mala priniesť od r. 2007 viaceré zmeny, ktoré sa budú týkať všetkých 25 krajín.

5.4. Spolupráca krajín V4 po vstupe do EÚ 

M. Dzurinda ocenil aktívnosť a invenčnosť predsedu vlády V. Špidlu v rozvoji vyšehradskej spolupráce, ktorej výsledkom bolo, že české predsedníctvo vo V4 bolo veľmi dobre organizované. Premiéri vyjadrili uspokojenie nad tým, že na summite V-4 v Kroměříži bola vyjadrená podpora pokračovaniu spolupráce vo formáte V4 aj po vstupe do EÚ. Podľa Špidlu sa v Kroměríži zoslabila tendencia k „drobeniu Vyšehradu“. Skutočnosť, že činnosť V-4 pokračuje je jasnou ukážkou životaschopnosti tohto zoskupenia. Krajiny V-4 by mali po vstupe do EÚ vystupovať ako funkčné regionálne zoskupenie, a nie ako politicky uniformný celok. 
         Premiéri podporili užšiu spoluprácu krajín V4 aj v oblasti SZBP, harmonizácie vízovej politiky, či implementácie Schengenského acquis. V ďalšom období považujú tiež za užitočné a potrebné venovať zvýšenú pozornosť rozvoju politicko-bezpečnostných vzťahov V4 s Ukrajinou a krajinami západného Balkánu. V4 môže pri podpore ich integračných ambícií do euroatlantických štruktúr zohrať významnú úlohu a prispieť tak k stabilite v regióne.   
       Počas stretnutia s predsedom Senátu PČR P. Pithartom bolo takisto konštatované, že prioritnou by mala ostať spolupráca vo formáte V4 a až následne kooperácia vo formáte tzv. Regionálneho partnerstva, ktoré je rozšírené o Slovinsko a Rakúsko. 

6.) Multilaterálne bezpečnostno-politické otázky

6.1. Postoje SR a ČR  k riešeniu situácie v Iraku 

V súčasnej dobe prebiehajú kľúčové procesy pri politickej a hospodárskej obnove Iraku na ktorých participuje ČR aj SR. V prípade, že dočasná iracká vláda vyzve NATO na vyslanie stabilizačných síl a táto úloha bude vhodne podporená aj BR OSN, SR a ČR budú podporovať posilnenie aktivít Aliancie v Iraku. 
         Na príklade Iraku sa predseda PS PČR L. Zaorálek snažil demonštrovať skutočnosť, že nie všetky problémy medzinárodného spoločenstva sa dajú riešiť silovou cestou. V tejto súvislosti sa vyslovil za potrebnosť získania širšieho mandátu  (BR OSN) pre podobné vojenské operácie v budúcnosti. 
       M. Dzurinda uviedol, že pri posudzovaní tejto problematika treba mať v prvom rade na zreteli okolnosti, ktoré viedli k vojenskej operácii v Iraku (teroristický útok na Svetové obchodné centrum v New Yorku a na Pentagon vo Washingtone). Vyjadril spoluzodpovednosť celého medzinárodného spoločenstva za ďalší vývoj v Iraku. Konštatoval, že politici musia v takýchto prípadoch konať nie na základe vývoja verejnej mienky, ale ako zodpovední štátnici. 
       Obaja politici (L. Zaorálek a M. Dzurinda) vyjadrili reálny predpoklad že aj v budúcnosti bude potrebné zaujať postoj k operáciám podobného typu. V tejto súvislosti sa ako užitočná javí úzka koordinácia postojov oboch krajín voči takýmto medzinárodným výzvam. 

6.2. Príprava istanbulského summitu NATO, návrhy na riešenie situácie na Balkáne  

V. Špidla informoval, že v súčasnosti finišuje príprava mnohonárodnostného práporu chemickej, biologickej a radiačnej ochrany, ktorý je českou pridanou hodnotou v rámci NATO. Premiéri ČR a SR zhodne deklarovali podporu rozvoja vzťahov NATO s partnerskými štátmi a posilnenie spolupráce v rámci euroatlantického partnerstva a SZBP. Prezident ČR V. Klaus informoval, že sa osobne zúčastní na istanbulskom summite Aliancie. 
	M. Dzurinda a V. Špidla sa informovali o iniciatívach svojich krajín, ktoré by prispeli k stabilizácii situácie na Balkáne. Premiéri sa dohodli na výmene návrhov iniciatív. Dzurinda súhlasil so Špidlovým návrhom prekonzultovať a prípadne koordinovať národné pozície pred zasadaním júnovej európskej rady v Bruseli.
	
6.3. Blízky Východ.    

Špidla a Dzurinda sa zhodli v názore, že situácia na Blízkom Východe je veľmi komplikovaná, ČR a SR sú pripravené podporiť akékoľvek riešenia, ktoré by prispeli k stabilizácii situácie v regióne. Podľa Špidlu situácia eskalovala po vojenskom zásahu proti civilnému obyvateľstvu, čo je neprijateľné. Izrael má právo na život, bezpečnosť a obranu, ale týmto krokom podľa českej strany prekročil hranice. Podľa Dzurindu je problém aj v tom, že v Európe sme si ideologizovali hnutie Hamas. Druhá časť tejto problematiky spočíva podľa Špidlu v tom, že aj Palestína má právo na vlastný štát.  

7.) Ďalšie otázky

7.1. Turecko a jeho snaha vstúpiť do EÚ

Podľa premiérov existujú dôvody, pre ktoré by sa malo začať s Tureckom rokovať o vstupe do EÚ. Únia by síce nemala formálnym spôsobom „zabuchnúť si dvere“, problémom však je, kedy tieto „dvere“ na rokovanie otvoriť. 
 
Závery a odporúčania:

•	Návšteva bola prvou oficiálnou návštevou na úrovni predsedu vlády od vstupu SR a ČR do EÚ. Potvrdila funkčnosť modelu stretávania sa pravidelne, dvakrát ročne, s cieľom udržiavať intenzívny politický dialóg na bilaterálnej úrovni aj po vstupe oboch krajín do EÚ.

•	Pokračovať v činnosti pracovnej skupiny, ktorú koordinujú podpredsedovia vlád oboch krajín, P. Csáky a P. Mareš, s cieľom monitorovať oblasti možného zvýšeného migračného potenciálu občanov rómskej komunity a na tomto základe navrhovať účinné opatrenia pre jeho minimalizáciu.

•	Venovať zvýšenú pozornosť problematike novej režimovej zmluvy, ktorá je jediným otvoreným problémom v dvojstranných vzťahoch. Zmluvu medzi SR a ČR, ktorou sa mení a dopĺňa Zmluva medzi SR a ČR o úprave režimu a o spolupráci na spoločných štátnych hraniciach zo dňa 29. októbra 1992, v znení Zmluvy zo dňa 18. augusta 1997.

•	Pokračovať v expertných rokovaniach medzi SR a ČR v oblasti schengenského acquis; zintenzívniť spoluprácu v gescii ministerstiev hospodárstva a dopravy s cieľom konzultovať jednotlivé otázky spoločnej obchodnej politiky EÚ (uplatňovaných v jej orgánoch a  v iných medzinárodných organizáciách), konzultovať spoluprácu na tretích trhoch, poskytovať si informácie z oblasti energetickej politiky, železničnej a dopravnej politiky.

•	Pokračovať v spolupráci vo vojenskej oblasti: pri vytvorení spoločnej ochrany vzdušného priestoru; pri vyzbrojovaní; vo vojenskom školstve; v dvojstrannej spolupráci pri modernizácii vojenskej techniky; v pôsobení spoločných jednotiek v medzinárodných misiách.