Informácia
o činnosti Rady vlády SR pre mimovládne neziskové organizácie
počas obdobia 1999-2002 a zámeroch jej činnosti na ďalšie obdobie.

ÚVOD

Mimovládny neziskový sektor (tretí sektor) na Slovensku sa za posledných desať rokov vyvinul vo flexibilný, dôveryhodný a vysoko efektívny mechanizmus občianskeho vzdelávania a občianskej participácie, ktorý zásadne prispel k demokratickému vývoju v tejto krajine. Rola mimovládnych neziskových organizácií (MNO) neustále rastie: ako poskytovateľov služieb, ktoré štát nemôže z rôznych dôvodov zabezpečiť, ale aj ako kritický hlas verejnosti, kontrolujúci zneužitie moci, posilňujúci reformné smerovanie i integračné ambície Slovenska. Mimovládny neziskový sektor sa okrem svojho politického a spoločenského významu postupne stáva aj rastúcou ekonomickou silou.

Vláda SR vo svojom Programovom vyhlásení deklarovala, že „si uvedomuje dôležitosť morálnej obrody spoločnosti. V tomto procese počíta s efektívnou podporou zo strany cirkví, mimovládnych organizácií, ako aj s aktivitou celej spoločnosti.“, že  ... „ vytvorí legislatívne a organizačné podmienky na posilnenie a rozvoj občianskych iniciatív a bude podporovať vytvorenie partnerských vzťahov s občianskym sektorom na všetkých úrovniach správy vecí verejných.“

Súčasná vláda pozitívne zmenila svoj postoj k organizáciám občianskej spoločnosti, avšak mnohé zámery a úlohy v záujme rozvíjania partnerských vzťahov s mimovládnym sektorom, obsiahnuté aj v programovom vyhlásení vlády sa nepremietli v plnej miere do konkrétnych výsledkov. Všetko sú to úlohy, za ktoré nesie svoj podiel zodpovednosti štát, vyžadujú však prierezový a systematický prístup, všeobecné akceptovanie úlohy a aktivít tretieho sektora štátom, samosprávou i verejnou mienkou pri formovaní a rozvíjaní občianskej spoločnosti. 

Na základe odporúčania RV MNO sa tento informatívny materiál predkladá na rokovanie vlády SR s cieľom predstaviť a formulovať očakávania občianskych organizácií od vládnej a zákonodarnej moci, ktoré by mali viesť k rozvíjaniu seriózneho partnerstva medzi štátom a tretím sektorom, k zlepšovaniu podmienok pre trvalo udržateľný rozvoj tretieho sektora na Slovensku a k plnohodnotnej integrácii SR do spoločenstva stabilných demokratických štátov. 

1. Rada vlády SR pre mimovládne neziskové organizácie (ďalej len RV MNO) 

Po viacerých rokovaniach zástupcov tretieho sektora a podpredsedu vlády SR Pála Csákyho, vláda uznesením č. 738 zo dňa 31. augusta 1999 zriadila Radu vlády pre mimovládne neziskové organizácie (RV MNO) ako poradný a iniciatívny orgán vlády. 
Členmi RV MNO sú 17-ti zástupcovia štátnej správy a 19-ti zástupcovia mimovládnych organizácií, predsedom RV MNO je podpredseda vlády SR Pál Csáky, podpredsedom štátny tajomník Ministerstva financií SR Vladimil Podstránsky. Sekretariát RV MNO je organizačne začlenený na Sekcii ľudských práv a menšín Úradu vlády SR a generálna riaditeľka sekcie Jana Kviečinská jej zároveň tajomníčkou RV MNO.
RV MNO sa v uplynulom období zišla päť krát. Vytvorila pracovné skupiny, ktorých členmi sú aj nečlenovia RV MNO a ktoré priebežne spolupracujú pri riešení konkrétnych odborných, aktuálnych návrhov a úloh. 

2. Činnosť RV MNO v období 1999-2002

Zámery a návrhy mimovládnych organizácií pre vládu SR, prerokovávané aj v RV MNO vychádzali z aktuálnych diskusií o rozvoji a perspektívach mimovládneho neziskového sektora, z potreby prijatia alebo novelizácie právnych noriem upravujúcich jeho inštitucionálny rámec a z potreby hľadať mechanizmy, ktoré povedú k jeho finančnej stabilite.

Na poslednom rokovaní RV MNO, ktoré sa uskutočnilo 11. 7. 2002, predseda RV MNO aj jej členovia za tretí sektor sa zhodli v tom, že najväčším prínosom v oblasti spolupráce vlády s mimovládnym neziskovým sektorom bolo nastolenie korektného, rozumného a permanentného dialógu prostredníctvom Rady vlády SR pre mimovládne neziskové organizácie. Rokovalo sa aj o citlivých otázkach, aj keď nie vo všetkom sa podarilo dosiahnuť dohodu. 
V rámci priamej podpory financovania MNO, v rokoch 1998-2002 vláda vyčlenila v štátnom rozpočte na podporu občianskych združení, nadácií a podobných organizácií spolu  viac ako 5,5 mld. Sk. Faktom však zostáva, že zásadná zmena, až na niektoré výnimky, smerom k transparentnejšiemu systému a podmienkam ich prideľovania nebola dotiahnutá. Napriek odporúčaniu RV MNO, nepodarilo sa uskutočniť zásadný krok pre posilnenie mimovládneho neziskového sektora prostredníctvom kapitalizácie nadácií z výnosov z privatizácie. NR SR v júni 2002 schválila novelu zákona č. 366/1999 Z.z. o dani z príjmov, ktorou sa rozšírila možnosť asignácie 1% z daní aj právnických osôb pre zákonom určené neziskové organizácie. Táto úprava daňového systému, aj keď vyvoláva isté obavy zo zneužívania tohto inštitútu, spolu so skôr prijatou novelou zákona o dani z príjmov (ktorá umožnila asignáciu 1% z daní fyzických osôb s účinnosťou od januára 2002) otvorili nové možnosti a prispeli tak k zlepšeniu podmienok na financovanie MNO z verejných prostriedkov nepriamou formou.
V inštitucionálnej rovine boli vytvorené nové legislatívne podmienky pre tretí sektor prijatím zákona o nadáciách, novely zákona o neziskových organizáciách poskytujúcich všeobecne prospešné služby, a prijatím tzv. transformačného zákona. Tieto zákonné normy posilňujú špecifiká jednotlivých právnych foriem mimovládnych neziskových organizácií a kladú základné podmienky pre združovanie a zveľaďovanie ich majetku, pre poskytovanie verejnoprospešných služieb, zohľadňujúc vysokú variabilitu týchto služieb, vytvárajú predpoklady pre transformáciu rozpočtových a príspevkových organizácií na formu neziskovej organizácie.
Spolupráca vlády, parlamentu a mimovládnych organizácií sa zlepšila v odbornej rovine, napr. pri viacerých projektoch výchovy k vzájomnej národnostnej úcte a tolerancii k menšinám, pri príprave zákona o slobodnom prístupe k informáciám, zákona o verejnom ochrancovi práv, zákona o sociálnej pomoci, tzv. antidiskriminančného zákona, pri koncipovaní národných stratégií a programov napr. o trvalo udržateľnom rozvoji, regionálnom rozvoji, o rozvoji podmienok pre zdravotne postihnutých občanov, riešenie problémov rómskej národnostnej menšiny, atď., pri realizácii celonárodných informačných a komunikačných kampaní predovšetkým ohľadne integračného procesu. 

3. Zámery a návrhy pre činnosť RV MNO v ďalšom období

Vzťahy medzi vládou a občanmi stoja v popredí verejného záujmu. Napriek demokratickému striedaniu zákonodarnej a vládnej moci, napriek rôznym názorom predstaviteľov spoločenského a politického života na adekvátnu mieru a formu odbornej spolupráce a finančnej podpory mimovládnych organizácií zo strany štátu, musia byť tretí sektor a štát (zastúpený štátnymi a samosprávnymi orgánmi na regionálnej aj miestnej úrovni) rovnocennými partnermi v spoločnom úsilí o rozvoj občianskej spoločnosti. Preto občianske organizácie považujú za potrebné:  

Zachovať kontinuitu v existencii RV MNO a posilniť jej postavenie ako dôležitého iniciatívno-poradného orgánu vlády SR pre otázky spolupráce mimovládnych organizácií s vládou.

Organizačne ponechať začlenenie Sekretariátu RV MNO na Úrade vlády SR, ktorý má nadrezortný charakter, a tým kompetenciu a možnosť  koordinácie celej činnosti pri vytváraní systematickejšej spolupráce s jednotlivými rezortmi a ďalšími štátnymi úradmi v komunikácii s MNO.

Posilnenie postavenia RV MNO by malo spočívať najmä v tom, že:
-	materiály navrhované a vypracovávané z iniciatívy RV MNO posielať oficiálne na medzirezortné pripomienkové konania s požiadavkou o oficiálne stanoviská rezortov už aj pred rokovaniami RV MNO (nielen pred ich predkladaním na rokovanie vlády). Posilnila by sa tak možnosť otvárania a zaraďovania tém a návrhov mimovládnych organizácií do oficiálnych vládnych štruktúr;
-	členmi RV MNO za štátne orgány by mali byť priamo členovia vlády (ministri), nie nižší úradníci, čím by dialóg v rámci RV MNO mohol byť efektívnejší;
-	v existujúcich aj vznikajúcich odborných, konzultačných a výberových orgánoch, ktoré sa vytvárajú napr. v súvislosti so vstupom do EÚ, s čerpaním európskych fondov, s plánmi regionálneho rozvoja, atď. umožniť partnerskú a efektívnu účasť mimovládnych organizácií zabezpečením príslušných legislatívnych, finančných a organizačných podmienok pre takúto účasť.

V oblasti financovania MNO z verejných prostriedkov, či už priamou alebo nepriamou formou, chýba prehľadný systém, základné princípy a koncepcia podpory MNO zo strany jednotlivých ministerstiev. Pretrváva nejednoznačné určenie zdrojov a účelu financovania MNO: z akých zdrojov (z kapitol ministerstiev, z rozpočtov VÚC alebo z rozpočtov miest a obcí) sa má pokrývať financovanie verejnoprospešných služieb poskytovaných mimovládnymi organizáciami, podľa akých pravidiel sa poskytujú dotácie a príspevky, aký účel použitia majú prostriedky z výnosov lotérií a iných podobných hier. Podmienky poskytovania verejných prostriedkov nezohľadňujú mieru verejnej prospešnosti činnosti MNO, nestanovujú podmienky pre podporu MNO, občianskych združení a ich členských základní na celonárodnej úrovni, alebo na regionálnej či miestnej úrovni. Preto aj RV MNO za svoju úlohu pre ďalšie obdobie považuje:

Komplexne analyzovať, sprehľadniť a následne zákonne upraviť zdroje, podmienky a pravidlá pre poskytovanie verejných prostriedkov pre mimovládne neziskové organizácie, aj s ohľadom na reformu verejnej správy, decentralizáciu, daňovú reformu a integračné ambície SR tak, aby:

- systémovo a perspektívne vytvárali priaznivé právne a ekonomické prostredie pre činnosť MNO (zákon o rozpočtových pravidlách, zákon o verejnom obstarávaní, zákon o lotériách a iných podobných hrách, novela zákona o dani z príjmov, ...)

- vytvárali mechanizmy na budovanie efektívneho partnerstva verejnej správy a tretieho sektora aj na regionálnej a miestnej úrovni,

- zrovnoprávnili podmienky pre poskytovanie verejnoprospešných služieb a činností štátnymi a neštátnymi (súkromnými) organizáciami,

- definovali účel použitia verejných prostriedkov poskytovaných mimovládnym neziskovým organizáciám a zohľadňovali aj mieru verejnej prospešnosti ich činnosti,

- umožnili kapitálové posilnenie tretieho sektora v záujme jeho finančnej stability a trvalo udržateľného rozvoja,

- vytvorili podmienky pre zlepšovanie kvality života občanov a životného prostredia, najmä v znevýhodnených regiónoch Slovenska, ako aj kvality života znevýhodnených skupín obyvateľov.

V posledných mesiacoch vznikli nové možnosti pre občiansku spoločnosť v Európe nadviazať užšiu spoluprácu s EÚ a jej inštitúciami. Dokument Európskej komisie „EÚ a MNO: Budovanie silnejšieho partnerstva“, prijatý v Bruseli v januári 2000 predstavuje krok vpred v definovaní a zlepšení vzťahov medzi Európskou komisiou a MNO, pričom obe strany majú snahu postaviť tieto vzťahy na nových pilieroch. Slovenské MNO majú vážny záujem participovať na aktivitách súvisiacich s rokovaniami o vstupe Slovenska do EÚ a celým predvstupovým procesom, ako aj s riešením ďalších otázok, ktoré sa týkajú budúceho fungovania Európskej únie. 

Predpokladom pre systematický prístup MNO k aktuálnym informáciám, vstupovanie do rôznych projektov, ako aj možnosť participovať na príslušných fórach doma aj v zahraničí, zapájať sa do európskych štruktúr sociálnych partnerov a mimovládnych organizácií však je, aby vláda svoj partnerský prístup k spolupráci s MNO v tejto oblasti nielen deklarovala, ale aj zabezpečila systémovým vytvorením, resp. zlepšením legislatívnych, organizačných a finančných podmienok pre participáciu mimovládnych organizácií na integračnom procese, bilaterálnej a multilaterálnej spolupráci, príprave a využívaní štrukturálnych fondov EÚ.