1.	Úvod

  V dokumente ”Audit súladu činností a financovania ústredných orgánov štátnej správy a organizácií v ich pôsobnosti” bola v uznesení vlády 694/2000 v bode C.48. uložená úloha ministrovi hospodárstva SR,  zabezpečiť legislatívnu prípravu zákona o integrácii kontroly na trhu – legislatívny zámer do 31. decembra 2000 a paragrafové znenie zákona do 31. marca 2001. 

Do spracovania predmetnej analýzy vstúpili zainteresované ústredné orgány štátnej správy a organizácie dozoru na trhu tým, že na požiadanie MH SR predložili základné ekonomické a právne podklady, ktoré spracovateľovi vytvorili vecný vstup pre vypracovanie predmetnej analýzy, ako aj základné východiská pre návrh legislatívneho zámeru zákona o integrácii kontroly na trhu.

Na základe získaných vstupných informácií je potrebné konštatovať, že vypovedacia schopnosť predložených podkladov nebola na požadovanej kvalitatívnej úrovni čo do obsahu i rozsahu. Spracovateľ analýzy bol preto nútený, žiadať relevantné informácie priamo u subjektov, pôsobiacich ako trhový dozor. 

Obsahová a kvalitatívna úroveň predložených podkladov, vrátane výsledkov medzirezortných pripomienkových konaní, ovplyvnila obsah a rozsah materiálu  predkladaného do PEM, ktorá sa konala dňa 15. januára 2001. Materiál vyústil do dvoch alternatív riešenia integrácie kontroly na trhu:

1	vytvorenie integrovaného orgánu kontroly na trhu v súlade so závermi Auditu ... 
1.	vytvorenie dvoch orgánov pre všeobecnú integrovanú kontrolu v oblasti ochrany spotrebiteľa a orgánu potravinového dozoru v reťazci výroba, spracovateľský priemysel až po dodávku na trh.

Porada ekonomických ministrov sa nezaoberala a následne sa ani nevyjadrila k usporiadaniu navrhovaných orgánov. Vo svojich záveroch konštatovala, že predložený návrh neobsahuje ”relevantné zdôvodnenie ekonomických, kompetenčných a inštitucionálnych aspektov”, vyplývajúcich z prezentovaného návrhu integrácie kontroly na trhu.

Z týchto dôvodov sa  predložil do PEM doplnený a pozmenený návrh pôsobnosti a usporiadania orgánov kontroly na trhu, ktorý bol prerokovaný v Porade ekonomických ministrov dňa 23.4.2001 a následne v Legislatívnej rade vlády SR dňa 23.4.2001. 

V zmysle ich pripomienok, daného stupňa ”utriedenia názorovej hladiny” a požiadaviek Ministerstva pôdohospodárstva SR obsahuje materiál návrh na vytvorenie dvoch štrukturálne, ako aj metodikou kontroly, rozdielnych orgánov kontroly:  

-	orgán potravinového dozoru, ktorý bude v sebe integrovať predtrhovú a trhovú kontrolu potravín na princípe starého prístupu. Integrácia predpokladá využitie štruktúr ŠVS, SPPI, ÚKSUP a VÚP,

-	orgán integrovanej kontroly na trhu v oblasti ochrany spotrebiteľa, ktorý bude výhradne orgánom trhového dozoru s jednoznačným vymedzením kompetencií v oblasti bezpečnosti výrobkov, ochrany zdravia, života a oprávnených ekonomických záujmov spotrebiteľa. Tento orgán bude podľa potreby v jednotlivých prípadoch spolupracovať jednak s orgánmi predtrhovej kontroly a jednak s orgánom potravinového dozoru,

-	ponechanie doterajšej pôsobnosti osobitných orgánov dozoru  (inšpektoráty práce, Metrologická inšpekcia).

Ekonomické aspekty, požadované Poradou ekonomických ministrov zo dňa 15. januára  a 23. apríla 2001, sú po zohľadnení doplňujúcich informácií uvedené v prílohe č. 2, najmä v tabuľke Nárokované limity rozpočtovaných prostriedkov na zabezpečenie činnosti Všeobecného orgánu integrovanej kontroly na trhu v oblasti ochrany spotrebiteľa. Tieto údaje sú spracované len za súčasný orgán všeobecného trhového dozoru Slovenskú obchodnú inšpekciu. Ostatné orgány kontroly na trhu požadované údaje neposkytli.

Pripomienky Legislatívnej rady vlády SR zo dňa 15. mája  2001 sú premietnuté v časti 5. materiálu “Návrh legislatívneho zámeru zákona o integrácii kontroly na trhu. 

V priebehu dopracúvania predmetného materiálu došlo k vecným i termínovým kolíziám oproti uzneseniu vlády č. 694/2000. Uznesením vlády SR č. 17/2001 z 10. januára 2001 k prioritným úlohám vlády Slovenskej republiky vyplývajúcim z pravidelnej Správy Európskej komisie o pripravenosti Slovenskej republiky na členstvo v Európskej únii z 8. novembra 2000 je v bode B.40. uložené ministrovi hospodárstva ”predložiť na Úrad vlády Slovenskej republiky návrh zákona o integrácii kontroly na trhu (resp. o orgánoch trhového dozoru) v termíne do 31. marca 2001”. Uznesením vlády SR č. 45/2001 zo 17. januára 2001, ktorým bol schválený ”Plán legislatívnych úloh vlády Slovenskej republiky” je na jún 2001 zaradená úloha pre MH SR Návrh zákona o orgánoch trhového dozoru, ako prioritná legislatívna úloha. Ako dôvod predloženia zákona je uvedené ”integrovanie súčasnej sústavy štátnych orgánov, ktoré vykonávajú dozor na trhu s výrobkami a službami”. 

V tejto súvislosti je potrebné zdôrazniť, že obe uznesenia vlády ukladajú legislatívnu úlohu len ministrovi hospodárstva SR, vypracovať návrh zákona o integrácii kontroly na trhu. Úloha ministrovi pôdohospodárstva v súčinnosti s ministrom zdravotníctva predložiť návrh zákona o potravinovom dozore alebo podobný návrh nebola uložená. 

2.	 Súčasný systém orgánov trhového dozoru

2.1	Historický vývoj

Orgány dozoru na trhu vznikali v Slovenskej republike mnoho rokov a boli zriadené nezávisle na sebe v pôsobnosti jednotlivých rezortov. Ich vzájomná informovanosť a prepojenie neboli samostatne upravované ani v predpisoch, na základe ktorých boli postupne ustanovované, rovnako tak nemali a dodnes nemajú jednotnú metodiku kontroly, vrátane kontroly na trhu. Chýba kvantifikácia výkonnosti a efektívnosti kontroly na trhu.

V období od konca druhej svetovej vojny až do roku 2000 sa určitá skupina orgánov kontroly na trhu tvorila po rezortoch. Ich činnosť, výkonnosť, efektívnosť a pôsobnosť kontroly ako aj organizačná štruktúra, sa výrazne odlišovala od modelu používaného vo vyspelých európskych štátoch. Na druhej strane konkrétne postupy skúšania, vyhľadávania, plánovania, hodnotenia a metodika samotného výkonu kontroly si trvalo udržovali vo viacerých rezortoch svetovú úroveň. V tomto období sa zriadili tri najdôležitejšie ústredné kontrolné orgány s rozsiahlou sieťou územných organizačných zložiek, ktoré kopírovali územné a správne členenie SR. Boli nimi:

1.	Slovenská obchodná inšpekcia,
2.	Slovenská potravinárska a poľnohospodárska inšpekcia,
3.	Štátna veterinárna správa.

Z hľadiska počtu kontrolovaných subjektov na trhu  a výkonu kontroly (počtu vykonaných kontrol)  mali tieto tri orgány dominantné postavenie a v hlavných rysoch si ho zachovali dodnes.

Po roku 1990 sa nastolilo niekoľko základných princípov kontroly na trhu:

1)	bezpečnosť výrobkov a bezpečnosť poskytovania služieb,
2)	oddeliť skúšanie výrobkov a povoľovanie vykonávať trhové služby od výkonu ich kontroly na trhu,
3)	zabezpečiť kontrolu potravín v celom reťazci od prvovýroby až po konečného spotrebiteľa.

Do dnešnej doby nebola na Slovensku vypracovaná žiadna samostatná hĺbková štúdia, ktorá by sa touto problematikou komplexne systémovo a samostatne zaoberala, a preto nedošlo k vecnému a obsahovému zjednoteniu terminológie, používanej v jednotlivých právnych predpisoch a v praxi. Úplne chýba ”Audit súladu činností a financovania orgánov kontroly na trhu”. Jeho absencia sa prejavuje najmä tým, že nie je stanovená štruktúrovaná výkonnosť inšpektora a jednotná štruktúrovaná metodika výkonu kontroly na trhu, ktorá by potom umožnila kvantifikovať efektívnosť kontroly a vzájomne rôzne orgány kontroly na trhu porovnať. Všetky pokusy získať z pozície Ministerstva hospodárstva SR kompletné, aktuálne a relevantné údaje zlyhali, z dôvodov obavy z integrácie a straty kompetencie trhovej kontroly.

Vzhľadom na to, že Slovenská republika sa nachádza v etape prístupového procesu do Európskej únie, prijala legislatívny záväzok systémovo vstúpiť do oblasti kontroly na trhu, ktorý je nástrojom na presadzovanie bezpečnosti a ochrany oprávnených záujmov spotrebiteľov.

2.2.   Súčasná právna úprava

Súčasná legislatíva v oblasti dozoru je:

-	atomizovaná, s nízkou alebo žiadnou úrovňou koordinácie medzi orgánmi kontroly na trhu,
-	bez vnútorných i vonkajších väzieb pri výkone činnosti existujúcich orgánov trhového dozoru,
-	sprevádzaná prekrývaním sa kompetencií pri výkone dozoru v praxi,
-	dominantne represívna, bez efektívneho dopadu na podnikateľské subjekty pôsobiace na vnútornom trhu, ktoré sú postihované len určitým finančno-ekonomickým zaťažením (sankciami a pokutami), ktoré nezabránia pokračovať v poškodzovaní spotrebiteľa,
-	bez komplexnej  systémovej stratégie výkonu kontroly po stránke vecnej, regionálnej, 
-	bez primeranej spätnej väzby pre rozhodovacie procesy decíznej sféry,
-	bez systému prevencie (spolupráca podnikateľských subjektov a kontrolných orgánov, smerujúca k opatreniam, predchádzajúcim porušovaniu platných právnych predpisov),
-	bez integrovaného informačného systému o výsledkoch vykonávaných kontrol medzi jednotlivými orgánmi kontroly, a tým aj bez možnosti objektivizovať efektívnosť výkonu kontroly na trhu,
-	pre oblasť služieb zatiaľ nedostatočná,
-	bez normatívov efektívnosti výkonu inšpektora (merateľnosť výkonu a efektívnosti kontroly zamestnancov).

Transformačný proces okrem segmentácie trhu musí nevyhnutne reagovať aj na globalizáciu, internacionalizáciu a europenizáciu, čo sa prejavuje v postavení obchodu a dlhodobo narastajúcom význame trhových služieb, a teda logicky aj v jeho systéme kontroly, dozoru, dohľadu a inšpekcie. To viedlo spracovateľov k potrebe uskutočniť ekonomickú a právnu analýzu (príloha č. 2, 3), ktorej výstupy sú východiskami pre formulovanie návrhu nového inštitucionálneho usporiadania orgánov kontroly na trhu. Tento návrh nie je možné kvalifikovane spracovať bez identifikácie orgánov kontroly (príloha č. 1, časť A), ktoré v súčasnom období pôsobia ako orgány predtrhového dozoru resp. špecializované orgány dozoru. V tomto kontexte vystupujú tieto orgány ako integrálna súčasť reťazca kontroly od výroby cez spracovateľský priemysel, až po uvedenie výrobkov do obehu na vnútorný trh. Súčasný stav terminologického vymedzenia v právnom systéme Slovenskej republiky, týkajúci sa kontrolných a dozorných orgánov a osôb vykonávajúcich túto činnosť nie je jednotný. Súčasťou Prílohy č. 1, časť B je preto základné vymedzenie kategórií a pojmov, platných v tejto analýze a odporúčaných na zjednotenie terminologického vymedzenia v právnych predpisoch, týkajúcich sa kontroly, dozoru a dohľadu. Ekonomická analýza mala za cieľ nahradiť podstatne drahší, ale účinnejší a objektívnejší produkt, ktorý by poskytla nezávislá renomovaná inštitúcia napr. v podobe ”Auditu súladu činností a financovania orgánov kontroly na trhu”.

 Integrácia Slovenska do európskych štruktúr si v oblasti obchodu vyžaduje zabezpečenie vysokej úrovne ochrany spotrebiteľa. Tá sa štandardne dosahuje kontrolou na trhu ako aj kontrolou  pred vlastným uvedením výrobkov na trh. Tým sa zabezpečí, že do obehu sa dostanú len také výrobky, ktoré neohrozujú bezpečnosť a zdravie osôb alebo ich iné oprávnené záujmy vo všetkých etapách po uvedení výrobkov do obehu a po uvedení výrobkov do prevádzky. 

Jedným z prostriedkov na zabezpečenie tohto cieľa je prechod na ”nový prístup” posudzovania zhody výrobkov, ktorý je zásadne odlišný od prístupu založeného na záväznosti bývalých česko-slovenských technických noriem, resp. slovenských technických noriem a na pôvodne platnom zákone o štátnom skúšobníctve, pomocou čoho sa hodnotili výrobky donedávna.

	Podľa starého (odvetvového) prístupu sa uskutočňovala kontrola bezpečnosti a s ňou súvisiacej alebo deklarovanej kvality výrobkov pred ich uvedením na trh. Technické predpisy detailne formulovali technické požiadavky a spôsob preverovania ich dodržiavania. Pri tomto prístupe sa uplatňovali záväzné technické normy. Bolo zákonité, že orgány predtrhovej a trhovej kontroly boli organizačne prepojené. Inak povedané to čo jedna organizačná zložka skontrolovala (preskúšala) pred uvedením na trh, to druhá organizačná zložka tej istej organizácie skontrolovala po uvedení na trhu. Tento stret záujmov dominuje pri kontrole potravín na trhu.

	Nový prístup posudzovania zhody  je založený na formulovaní základných požiadaviek na výrobky, na garancii prezumpcie zhody s právnou úpravou pri splnení požiadaviek harmonizovanej  normy a na stanovení zodpovednosti podnikateľa za výrobok. Harmonizované technické normy predstavujú vzorový spôsob splnenia požiadaviek na výrobky. Výkon kontroly  sa prenáša z obdobia pred uvedením výrobkov na trh, do obdobia po uvedení výrobku na trh. Autorizované osoby a iné orgány, vykonávajúce predtrhovú kontrolu, nesmú byť organizačne prepojené s orgánmi, vykonávajúcimi kontrolu na trhu. Ak orgán vykonávajúci  kontrolu na trhu zistí, že výrobok nespĺňa zákonom stanovené vlastnosti, mal by ho nechať preskúšať u inej autorizovanej osoby než je tá, ktorá pôvodne skúšky vykonala, ak takáto autorizovaná osoba vôbec existuje.

Do slovenskej legislatívy sa nový prístup posudzovania zhody premietol zákonom č. 264/1999 Z.z. o technických požiadavkách na výrobky a o posudzovaní zhody, ktorý nahradil zákon o štátnom skúšobníctve. Zákon obsahuje prechodné ustanovenia a lehotu prechodu na nový systém. V určitom časovom predstihu bol v tejto oblasti prijatý zákon č. 90/1998 Z.z. o stavebných výrobkoch, ktorý zaviedol nové pojmy, vymedzil základné požiadavky na stavby z hľadiska použitia stavebného výrobku v stavbe, určil rozsah, obsah a postupy preukazovania zhody pre stavebné výrobky v súlade s novým prístupom pre posudzovanie zhody.

Do oblasti posudzovania zhody spadá legislatíva, týkajúca sa rôznych skupín výrobkov, ktorá je v rôznom štádiu rozpracovania. Časový horizont jej zapracovania je konkretizovaný v negociačnej pozícii kapitoly 1 – slobodný pohyb tovaru. Dátumom plnej implementácie je 1. január 2004. V súvislosti so zosúlaďovaním právnej úpravy v tejto oblasti sa predpokladajú aj zmeny v systéme orgánov kontroly na trhu. Upustí sa od doterajšieho spôsobu predtrhovej kontroly a posilní sa výkon kontroly po uvedení výrobkov na trh. 

V súčasnosti vo viacerých skupinách výrobkov pretrváva stav posudzovania výrobkov pred ich uvedením na trh orgánmi štátnej správy. Nie je teda  jednoznačne oddelený výkon predtrhovej a trhovej kontroly.   

V oblasti motorových vozidiel sa predpokladá novelizácia zákona č. 315/1996 Z.z. o premávke na pozemných komunikáciách a s ním súvisiacich podzákonných predpisov. Do konca roku 2002 sa navrhuje legislatívne riešiť nezávislé postavenie Štátneho dopravného úradu, ktorý bude zabezpečovať regulačnú činnosť v oblasti schvaľovania technickej spôsobilosti vozidiel.

V oblasti potravín  v súčasnosti pretrváva starý prístup čo znamená, že neexistuje posudzovanie zhody. Plná kompatibilita legislatívy v oblasti potravín sa dosiahne novelizáciou zákona č. 152/1995 Z.z. o potravinách a zákona č. 272/1994 Z.z. o ochrane zdravia ľudí. Novelizáciou zákona o ochrane zdravia ľudí bude zrušený povinný povoľovací režim Ministerstva zdravotníctva SR. K výraznej redukcii počtu skupín potravín, podliehajúcich certifikácii, došlo novelizáciou vyhlášky Ministerstva pôdohospodárstva SR č. 36/1997 Z.z., o ohlasovaní výroby potravín, tabakových výrobkov a kozmetických prostriedkov a o podmienkach ich uvádzania do obehu, ktorá bola novelizovaná vyhláškou č. 27/2001 Z. z., ktorá nadobudla účinnosť dňom 1. februára 2001. Dňom 1. 1. 2003 zanikne povinnosť certifikácie u všetkých druhov potravín.

	Právny rámec pre úradnú kontrolu potravín v EÚ je vytvorený smernicou Komisie 89/397/EEC zo 14. júna 1989, ktorá sa vzťahuje na úradnú kontrolu potravín, pričom dozoru podliehajú všetky stupne výrobného procesu, prepravy, manipulácie, skladovania, dopravy pri odbyte a v obchode. Ďalšou je Smernica Rady 93/99/EEC z 29. októbra 1993 zaoberajúca sa ďalšími opatreniami kontrolovania potravín. Tieto smernice neriešia oddelenie výkon kontroly vo výrobe od výkonu kontroly na trhu a sú čiastočne aplikované v zákone o potravinách. Bez ohľadu na rôzne organizačné štruktúry orgánov potravinového dozoru v jednotlivých členských štátoch EÚ nie je obvyklé, aby bola kontrola potravín na trhu spájaná s kontrolou priemyselného tovaru, ale orgány potravinového dozoru uskutočňujú kontrolu potravín v celom reťazci od prvovýroby až po predaj spotrebiteľom. 

	Politiku prístupu kontroly v oblasti potravín  zdôrazňuje aj Biela kniha bezpečnosti potravín, schválená EK v júli roku 2000, podľa ktorej politika prístupu – politika od farmy po stôl – pokrýva všetky sektory potravinového reťazca, vrátane výroby kontroly krmovín, primárnej výroby, spracovania potravín, skladovania, prepravy a predaja, pričom úspešnosť kontroly, meraná znížením rizika poškodenia zdravia alebo ohrozenia života, je založená na identifikácii pôvodu v celom potravinovom reťazci, s cieľom zlepšenia informovanosti spotrebiteľa v otázkach bezpečnosti potravín. Toto ale nie je v kolízii s tým, že by orgán všeobecnej kontroly na trhu bol vylúčený z kontroly potravín v oblasti klamania spotrebiteľa, ktorú orgány potravinového dozoru kontrolovali len sekundárne. Je to otázkou dosiahnutia dohody, ktoré vybrané vlastnosti potravinárskych výrobkov a ktoré podmienky ich predaja bude kontrolovať orgán všeobecnej kontroly na trhu v oblasti ochrany spotrebiteľa. 

	Európska komisia už 8.11.2000 vydala návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady Európy, upravujúceho všeobecné princípy a požiadavky potravinového práva, zriadenie európskej potravinovej autority a upravujúceho ďalšie postupy v záležitostiach potravín. Po jeho schválení v roku 2001 Slovenská republika, ako asociovaná krajina, bude mať povinnosť aproximovať toto nariadenie do legislatívy SR t.j. zákona o potravinách a pri implementácii nariadenia prispôsobiť, orgány potravinového dozoru tak, aby boli schopné zabezpečovať tieto základné princípy bezpečnosti potravín.

Legislatíva, týkajúca sa chemických látok a chemických prípravkov je upravená zákonom č. 163/2001 Z. z. o chemických látkach a chemických prípravkoch, ktorý je účinný od 1. 6. 2001. Kontrolu nad dodržiavaním zákona o chemických látkach a chemických prípravkoch vykonáva okrem príslušných ministerstiev aj Slovenská obchodná inšpekcia, orgány na ochranu zdravia, orgány na ochranu životného prostredia a colné orgány.

Hnojivá sú riešené zákonom č. 136/2000 Z.z. o hnojivách, ktorý nadobudol účinnosť k 1. januáru 2001. Inštitucionálne je predmetná oblasť zabezpečená Ústredným kontrolným a skúšobným ústavom poľnohospodárskym, Ministerstvom zdravotníctva SR a odbornými inštitúciami Ministerstva hospodárstva SR (z hľadiska ich výbušnosti a horľavosti).
	
Základnú legislatívu v oblasti farmaceutických prípravkov, určených na humánne použitie, predstavuje zákon č. 140/1998 Z.z. o liekoch a zdravotníckych pomôckach. Farmaceutické prípravky, určené na veterinárne použitie,  sú rovnako upravené zákonom č. 140/1998 Z.z o liekoch. V oblasti označovania, poskytovania písomných informácií a reklamy bude plná harmonizácia dosiahnutá v roku 2001. Administratívnou štruktúrou zabezpečujúcou oblasť farmaceutických prípravkov z hľadiska kontroly liečiv, kontroly kvality liekov, dohľadu nad liekmi vrátane reklamy je Štátny ústav pre kontrolu liečiv a pre veterinárne liečivá je to Ústav štátnej kontroly veterinárnych biopreparátov a liečiv.
	
Predtrhová kontrola kozmetických  výrobkov bola odstránená začiatkom roku  2001 novelizáciou vyhlášky č. 36/1997 Z.z. (Vyhláška MP SR č. 27/2001 Z. z.) o ohlasovaní výroby potravín, tabakových výrobkov a kozmetických prostriedkov a o podmienkach ich uvádzania do obehu. Úplné odstránenie predtrhovej kontroly bude uskutočnené novelizáciou zákona č. 272/1994 Z. z. o ochrane zdravia ľudí, ktorou sa zruší povinné povoľovanie Ministerstva zdravotníctva SR. Trhovú kontrolu v oblasti kozmetických výrobkov podľa súčasne platných právnych predpisov vykonáva Slovenská poľnohospodárska a potravinárska inšpekcia a orgány na ochranu zdravia (orgány štátneho hygienického dozoru) a čiastočne SOI podľa zákona č. 634/1992 Zb. o ochrane spotrebiteľa v znení neskorších predpisov.
	
Oblasť metrológie a spotrebiteľsky balených výrobkov je upravená zákonom č. 142/2000 Z. z. o metrológii a príslušnými vykonávacími predpismi. Podľa tohto zákona  určené meradlá podliehajú pred uvedením na trh a počas ich používania povinnej metrologickej kontrole. Pred uvedením meradiel na trh možno metrologickú kontrolu vykonať buď podľa požiadaviek EÚ alebo podľa národných požiadaviek.  Ustanovenia zákona o metrológii, týkajúce sa metrologickej kontroly podľa požiadaviek EÚ, nadobudnú účinnosť až po nadobudnutí platnosti medzinárodnej zmluvy o vstupe SR do EÚ. Metrologickú kontrolu určených meradiel pred ich uvedením na trh, ako aj počas ich používania, vykonáva Slovenský metrologický ústav, Slovenská legálna metrológia a autorizované osoby podľa § 24 zákona o metrológii. Kontrolu dodržiavania povinností, vyplývajúcich zo zákona o metrológii pre výrobcov a dovozcov meradiel, používateľov určených meradiel, vykonáva v súlade s § 33 zákona o metrológii Slovenský metrologický inšpektorát v rámci štátneho metrologického dozoru, ktorý sa identifikuje ako orgán kontroly na trhu. Uvedený inšpektorát kontroluje na trhu spotrebiteľsky balené výrobky označované značkou ”e”, ktoré v súlade s § 34 zákona o metrológii podliehajú štátnemu metrologickému dozoru. V súlade s § 30 zákona č. 264/1999 Z.z. a § 33 ods. 5 zákona o metrológii v oblasti meradiel, vykonáva na trhu aj kontrolu váh s neautomatickou činnosťou. Sme toho názoru, že kontrolu spotrebiteľsky balených výrobkov, označených značkou ”e” je možné, podľa vecnej príslušnosti, zveriť orgánu integrovanej kontroly na trhu v oblasti ochrany spotrebiteľa, resp. orgánu potravinového dozoru, v záujme odstránenia prekrývania sa kompetencií a duplicitného výkonu kontroly na trhu v rámci pôsobnosti  uvedených orgánov kontroly na trhu

Elektrické zariadenia a riziká vyplývajúce z elektrického prúdu obsahujú tri  podskupiny:

-	V oblasti elektrických zariadení tvorí základnú legislatívu zákon č. 264/1999 Z.z. o technických požiadavkách na výrobky a o posudzovaní zhody a nariadenie vlády SR č. 392/1999 Z.z., ktorým sa ustanovujú podrobnosti o technických požiadavkách a postupoch posudzovania zhody pre elektrické zariadenia, ktoré sa používajú v určitom rozsahu napätia. K úplnej implementácii dôjde novelizáciou uvedeného nariadenia.

-	Elektromagnetická kompatibilita je upravená zákonom č. 264/1999 Z.z. a naň nadväzujúcim nariadením vlády č. 394/1999 Z.z., ktorým sa ustanovujú podrobnosti o technických požiadavkách na výrobky z hľadiska elektromagnetickej kompatibility, pričom k úplnej zhode dôjde po ukončení dočasného obdobia, t.j. k 1. 1. 2003.

-	Legislatíva v oblasti elektrických zariadení, používaných v potenciálne výbušnom prostredí  je upravená zákonom č. 264/1999 Z.z., ku ktorému sa pripravuje  nariadenie vlády. 

	V týchto troch oblastiach trhový dohľad vykonávajú Slovenská obchodná inšpekcia, Telekomunikačný úrad SR a Inšpektoráty práce.

	Výrobky vzťahujúce sa k ochrane spotrebiteľských záujmov, obsahujú dve podskupiny:

- Hračky sú upravené zákonom č. 264/1999 Z.z. a nariadením vlády SR č. 395/1999 Z.z., ktorým sa ustanovujú podrobnosti o technických požiadavkách na hračky. Plná kompatibilita sa dosiahla ukončením dočasného obdobia k 1. 1. 2001. Kontrolu vykonáva Slovenská obchodná inšpekcia.

- Energetická účinnosť chladničiek, mrazničiek a ich  kombinácií a energetická účinnosť teplovodných vykurovacích kotlov s kvapalnými alebo plynnými palivami je upravená zákonom č. 264/1999 Z.z. . Kontrolu vykonávajú Slovenská obchodná inšpekcia a Štátna energetická inšpekcia. Predpokladá sa vydanie nariadenia vlády, týkajúce sa účinnosti ďalších výrobkov najmä práčok, sušiarní, sporákov a svietidiel. Aj v tomto prípade bude potrebné odstrániť duplicitu pri výkone kontroly na trhu.
	
Medzi ďalšie skupiny výrobkov, ktorých sa dotýka legislatíva o technických požiadavkách na výrobky a o posudzovaní zhody  a pri ktorých kontrolu na trhu vykonáva aj Slovenská obchodná inšpekcia patria: stroje a strojné zariadenia, osobné ochranné prostriedky, zdravotnícke pomôcky, spotrebiče plynných palív, stavebné výrobky, rádiové zariadenia a koncové telekomunikačné zariadenia a pyrotechnické výrobky. Úplná kompatibilita legislatívy sa dosiahne v priebehu rokov 2001, 2002.  V zásade platí, že orgánom kontroly nad výrobkami určenými pre spotrebiteľské použitie je Slovenská obchodná inšpekcia a kontrola nad výrobkami určenými pre profesionálne použitie je zverená Inšpektorátom práce. 

3.	Identifikácia problémových okruhov v usporiadaní súčasných orgánov trhového dozoru

Analýza predložených podkladov zo strany zainteresovaných ministerstiev a iných ústredných orgánov štátnej správy  poukazuje na konkrétne problémy, ktoré je potrebné v časovom horizonte roku 2001 zásadne riešiť. Z predkladanej právnej analýzy vyplýva nasledovné:

1.	V súčasnom období výkon kontroly na trhu sa realizuje orgánmi kontroly, dozoru, dohľadu a inšpekcie v pôsobnosti Ministerstva hospodárstva SR, Ministerstva pôdohospodárstva SR, Ministerstva zdravotníctva SR, Ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny SR a Ministerstva dopravy pôšt a telekomunikácií SR . Kontrolu na vnútornom trhu vykonávajú aj orgány patriace do pôsobnosti  Úradu pre normalizáciu, metrológiu a skúšobníctvo SR a okresné úrady a krajské úrady. Prehľad orgánov kontroly na trhu vo väzbe na zákony, ktorými boli zriadené, je uvedený v prílohe č. 1, spolu s návrhom na zjednotenie kategórií a pojmov týkajúcich sa kontroly, dozoru, dohľadu a inšpekcie.

2.	Súčasná platná legislatíva vymedzuje nosne pôsobnosť Slovenskej obchodnej inšpekcie v oblasti trhového dozoru v 35 segmentoch, pričom tento dozor dopĺňajú kompetencie iných orgánov dozoru v špecifických oblastiach podľa osobitných zákonov tak, ako je uvedené v prílohe č. 5 predkladaného materiálu.

3.	Trhový dozor v oblasti ochrany spotrebiteľov a zdravia v súlade s platnými právnymi predpismi v danej oblasti zabezpečuje prioritne Slovenská obchodná inšpekcia.

4.	Pre oblasť potravín súčasné dozorné orgány (Slovenská poľnohospodárska a potravinárska inšpekcia, Štátna veterinárna správa, orgány na ochranu zdravia – krajskí a okresní hygienici a Štátne zdravotné ústavy) postupujú pri výkone kontroly v súlade so zákonom č. 152/1995 o potravinách a zákonom č. 272/1994 Z. z o ochrane zdravia ľudí. 

5.	S ohľadom na pripomienky z medzirezortného pripomienkového konania dňa 30. novembra 2000 Ministerstvo pôdohospodárstva SR vyslovilo zásadný nesúhlas s integráciou kontroly na trhu, t.j. k zlúčeniu orgánov potravinového dozoru a orgánu všeobecnej kontroly na trhu pre ochranu spotrebiteľa.  Ministerstvo pôdohospodárstva SR navrhlo vytvorenie dvoch samostatných orgánov kontroly na trhu – z ktorých prvým je orgán potravinového dozoru. Listom č. 282/2001-100 z 23. januára 2001 oznámilo Ministerstvo pôdohospodárstva SR, že ich rámcový zámer predpokladá vytvorenie orgánu potravinového dozoru na báze Štátnej veterinárnej správy SR (pre oblasť živočíšnych produktov), Slovenskej poľnohospodárskej a potravinárskej inšpekcie a Ústredného kontrolného a skúšobného ústavu poľnohospodárskeho (pre oblasť rastlinných produktov) a činností zabezpečovaných MZ SR v oblasti potravinového dozoru, ako aj využitie výskumného potenciálu Výskumného ústavu potravinárskeho. Činnosti, ktoré sú v súčasnosti duplicitné budú eliminované. 

Vykonávanie dozoru nad potravinárskymi výrobkami či už rastlinného alebo živočíšneho pôvodu, ktoré podľa vyjadrenia MP SR by malo ostať v pôsobnosti MP SR v súčinnosti s MZ SR a orgánov v ich pôsobnosti v celom reťazci t.j. prvovýroba, spracovateľský priemysel, spotrebiteľ, nie je podľa spracovateľov predmetného materiálu v súlade filozofiou nového usporiadania orgánov kontroly na trhu. Všeobecný orgán kontroly na trhu v oblasti ochrany spotrebiteľa komplexne rieši kontrolu výrobkov na trhu tým, že stanovuje záväznosť kontroly presne vymedzenej množiny ich vlastností. Toto sa týka aj potravín. Preto je v priamom vzťahu k vytvoreniu orgánu všeobecnej integrovanej kontroly na trhu v oblasti ochrany spotrebiteľa a k  orgánu potravinového dozoru potrebné, dospieť k rozdeleniu kontrolovaných vlastností výrobkov. Orgán všeobecnej integrovanej kontroly na trhu v oblasti ochrany spotrebiteľa bude pri potravinárskych výrobkoch kontrolovať len presne vymedzenú množinu vlastností, v zhode s podobnými množinami vlastností pri iných výrobkoch, t.j. najmä bude identifikovať klamanie spotrebiteľa (klamlivá reklama, povinné označovanie, dátum výroby, dátum najneskoršej spotreby, dodržovanie objemu, hmotnosti, falšovanie ochranných známok, atď. ...) a všetko ostatné, čo je špecifické z hľadiska pôsobnosti MP SR a MZ SR, hlavne ide o poškodenie zdravia a ohrozenie života čo je založené na identifikácii pôvodu v celom potravinovom reťazci, bude v kompetencii orgánu potravinového dozoru. Ten z hľadiska uvedeného rozdelenia kontrolovaných vlastností bude zabezpečovať bezpečnosť potravín. Oba zákony je nevyhnutné spracovať koordinovane a v ich ustanoveniach zaviazať oba orgány k úzkej spolupráci a súčinnosti na trhu.

6.	Ministerstvo zdravotníctva SR neoddeľuje výkon dozoru pred uvedením výrobkov na trh a po uvedení výrobku na trh. Požaduje, aby u vybraných potravín sa vykonával dozor nad:
-	epidemiologicky významnými potravinami, napr. výrobky tepelne neopracované, zmrzliny, lahôdky,.
-	potravinami na osobitné výživové účely (Príloha č. 3, vyhlášky MP SR č. 27/2001 Z.z., ktorou sa mení a dopĺňa vyhláška Ministerstva pôdohospodárstva SR č. 36/1997, Z.z. o ohlasovaní výroby potravín, tabakových výrobkov a kozmetických prostriedkov a o podmienkach ich uvádzania do obehu v znení neskorších predpisov),
-	detskou výživou pre deti do troch rokov veku,
-	novými  potravinami a novými  zložkami potravín,
-	hotovými pokrmami a službami spoločného stravovania,
-	pitnou vodou, stolovými vodami, dojčenskou vodou, minerálnymi vodami a liečivými vodami,
-	energetickými nápojmi,
-	prídavnými látkami,
-	rastlinnými výťažkami a čajmi.

V tomto zmysle sa pripravuje novela zákona č. 272/1994 Z.z. o ochrane zdravia ľudí s navrhovanou účinnosťou od 1. januára 2002. Dozor nad uvedenými výrobkami budú vykonávať orgány na ochranu zdravia s ohľadom na charakter týchto výrobkov a možné poškodenie zdravia pri ich používaní. V nadväznosti na vydanie 28. Hlavy Potravinového kódexu - kozmetické prostriedky, sa pripravila novela vyhlášky MP SR č. 36/1997 Z.z., pod číslom 27/2001 Z. z., ktorou sa utvorili predpoklady na ukončenie vydávania posudkov MZ SR.
 
Podľa vyjadrenia MZ SR listom SOZO–672/2001-04/08 zo dňa 23. januára 2001 neuvažuje vo svojich štruktúrach s funkciou orgánov kontroly na trhu a to, ako v spojitosti s pripravovanou novelou zákona č. 272/1994 Z. z. o ochrane zdravia ľudí, tak aj zákona 152/1995 Z. z. o potravinách. Orgány na ochranu zdravia budú vykonávať špecifické činnosti a štátny zdravotný dozor, ktorý spočíva v :
-	dozore, či povinné osoby si plnia povinnosti určené zákonom č. 272/1994 Z. z. na ochranu zdravia ľudí, 
-	zákaze činnosti, ktorou by došlo k porušeniu povinnosti na ochranu verejného zdravia,
-	zákazu povinnosti používať zdravotne škodlivej látky alebo výrobku a pod.

Zásadná úprava štátneho zdravotného dozoru bude súčasťou novely zákona č. 272/1994 Z. z. . Štátny zdravotný dozor bude orientovaný najmä na epidemiologicky rizikové potraviny, potraviny na osobitné výživové účely, detskú výživu detí do 3 rokov, pitnú vodu a nové potraviny.

	Štátny ústav pre kontrolu liečiv neplnil doteraz funkciu orgánu kontroly výrobkov na trhu a ani sa neuvažuje o tom, že by takúto funkciu mohol plniť. Kompetenčné vzťahy medzi Ministerstvom pôdohospodárstva SR a Ministerstvom zdravotníctva SR budú riešené v pripravovanom návrhu zákona o  orgáne potravinového dozoru. 

7.	Orgánmi štátnej správy v oblasti inšpekcie práce z hľadiska výkonu dozoru sú  Národný inšpektorát práce a Inšpektoráty práce, ktorých kompetencie v oblasti kontroly na trhu vyplývajú zo zákona č. 264/1999 Z.z. o o technických požiadavkách na výrobky a o posudzovaní zhody a zákona č. 95/2000 Z.z. o inšpekcii práce. Inšpekcia práce sa vykonáva na všetkých pracoviskách zamestnávateľov a na všetkých pracoviskách fyzických osôb, ktoré sú podnikateľmi a nie sú zamestnávateľmi. Inšpekcia práce pri plnení svojich úloh kontroluje i dodržiavanie stanovených podmienok uvádzania výrobkov do prevádzky. Kompetencie inšpekcie práce v oblasti kontroly na trhu nie sú dominantnou činnosťou jej orgánov, ale len dielčou úlohou v nadväznosti na jej hlavnú činnosť.
Uvedené dôvody sú východiskom pre formulovanie zásadného nesúhlasu s návrhom na vytvorenie orgánu integrovanej kontroly na trhu, ktorý by zahŕňal aj orgány štátnej správy v oblasti inšpekcie práce.

8.	 Podľa stanoviska Úradu pre normalizáciu, metrológiu a skúšobníctvo SR zo dňa 2. februára 2001 nevykonáva Slovenský metrologický inšpektorát kontrolu na trhu v oblasti spotrebiteľsky balených výrobkov označených značkou ”e”, ale u prevádzkovateľov baliarní a u dovozcov takto balených výrobkov (podľa § 34 ods. 1, zákona č. 142/2000 o metrológii), čo je aj v súlade so smernicou Európskych spoločenstiev č. 76/211/EHS. Pre váhy s neautomatickou činnosťou, ktoré nepodliehajú pred ich uvedením na trh metrologickej kontrole, sa uskutočňuje posudzovanie zhody v súlade so zákonom č. 264/1999 Z. z. o technických požiadavkách na výrobky a o posudzovaní zhody. Z uvedeného vyplýva, že iba v jednej oblasti je možné činnosť vykonávanú Slovenským metrologickým inšpektorátom ponímať ako dozor na trhu. Je to oblasť meradiel používaných priamo na trhu pri predaji spotrebiteľom. 

4.	Závery 

       Na základe právnej analýzy, výsledkov medzirezortného pripomienkového konania, stanoviska PEM   (z 15. januára a 23. apríla 2001)   a  stanovísk dotknutých orgánov k záverom PEM (MP SR, MZ SR, MDPaT SR, ÚNMS SR, Puncový úrad SR, krajské úrady), stanoviska  Legislatívnej rady vlády SR zo dňa 15. mája 2001, ako aj identifikácie problémových      okruhov    v usporiadaní       súčasných     orgánov   trhového     dozoru
n a v r h u j e m e  vytvoriť dva samostatné orgány kontroly na trhu: 

1.	Samostatný orgán integrovanej kontroly na trhu v oblasti ochrany spotrebiteľa, ktorý bude predstavovať integráciu Slovenskej obchodnej inšpekcie, krajských úradov a okresných úradov – odborov všeobecnej vnútornej správy resp. odborov živnostenských a ochrany spotrebiteľa čo sa týka výkonu v oblasti ochrany spotrebiteľa. V zákone bude formulovaná vzájomná súčinnosť s inými orgánmi kontroly (polícia, colnice, orgány predtrhovej kontroly a pod.) ako aj s integrovaným orgánom potravinového dozoru vo vymedzených oblastiach. Tento orgán bude kontrolovať potraviny len vo vymedzenej množine vlastností výrobkov.

Postupové kroky:

-	pripraviť návrh zákona o  integrácii kontroly na trhu pre výrobky a služby, s vymedzením  vzájomnej súčinnosti s inými orgánmi (ide o integráciu dozoru nad ochranou spotrebiteľa vykonávaného v súčasnosti najmä Slovenskou obchodnou inšpekciou, okresnými úradmi a krajskými úradmi a obcami) s termínom predloženia do legislatívneho procesu - jún 2001,
-	inštitucionálne a organizačne doriešiť konštituovanie orgánu všeobecnej integrovanej kontroly na trhu v oblasti ochrany spotrebiteľa.  

2.	Orgán potravinového dozoru

 sa vytvorí  zlúčením súčasných inštitúcií, t.j. Štátnej veterinárnej správy (pre oblasť živočíšnych produktov), Slovenskej poľnohospodárskej a potravinárskej inšpekcie a Ústredného kontrolného a skúšobného ústavu poľnohospodárskeho (pre oblasť rastlinných produktov) a činností, zabezpečovaných MZ SR v oblasti potravinového dozoru, ako aj využitie výskumného potenciálu Výskumného ústavu potravinárskeho. Činnosti, ktoré sú v súčasnosti duplicitné, budú eliminované. 

Postupové kroky:

-	pripraviť návrh zmien príslušných zákonov (zákon o potravinách, zákon o veterinárnej starostlivosti, o Slovenskej poľnohospodárskej a potravinárskej inšpekcii, o orgánoch štátneho zdravotného dozoru a ďalších súvisiacich právnych predpisov),
-	konštituovanie potravinového dozoru.

Konštituovanie potravinového dozoru si vyžaduje doriešiť kompetenčné vzťahy s Ministerstvom zdravotníctva SR, ktoré nepredpokladá zmenu svojich kompetencií v oblasti kontroly na trhu pri vybraných  potravinárskych výrobkoch, ako aj  pred ich uvedením na trh. Osobitným problémom je riešenie pôsobnosti orgánov na ochranu zdravia v postavení kontroly na trhu pri kozmetických prostriedkoch a ďalších výrobkoch, ktoré prichádzajú do priameho styku s telom človeka. 

Ministerstvo zdravotníctva SR pri riešení pôsobnosti orgánov na ochranu zdravia neuvažuje vo svojich štruktúrach s funkciou orgánov kontroly na trhu v spojitosti s pripravovanou novelou zákona č. 272/1994 Z.z. o ochrane zdravia ľudí, tak aj zákona č. 152/1995 Z.z. o potravinách. Orgány na ochranu zdravia budú vykonávať špecifické činnosti mimo priamej kontroly na trhu. Týmto krokom dôjde k presunu kompetencií v oblasti kontroly na trhu najmä na orgán potravinového dozoru (bezpečnosť potravín) a v malej miere na orgán všeobecnej integrovanej kontroly na trhu v oblasti ochrany spotrebiteľa (klamanie spotrebiteľa, všeobecné informačné povinnosti).

Vytvorenie dvoch orgánov kontroly na trhu (vytvorenie orgánu kontroly pre potraviny a samostatného orgánu všeobecnej integrovanej kontroly na trhu v oblasti ochrany spotrebiteľa) sa dotkne kompetencií týchto orgánov:

-	Slovenskej obchodnej inšpekcie,
-	okresných úradov a krajských úradov (odborov živnostenských  a ochrany spotrebiteľa, resp. odborov všeobecnej vnútornej správy s tým, že bude zrušená ich pôsobnosť vo veciach ochrany spotrebiteľa),
-	obcí (nanovo sa vymedzí ich pôsobnosť vo veciach ochrany spotrebiteľa podľa osobitných právnych predpisov),
-	Slovenskej poľnohospodárskej a potravinárskej inšpekcie, 
-	orgánov veterinárnej správy,
-	 orgánov ochrany zdravia s tým, že sa odčlení segment kontroly na trhu.

Takéto riešenie si vyžiada zmeny, resp. zrušenie týchto právnych predpisov:

-	novelu zákona č. 347/1990 Zb. o organizácii ministerstiev a ostatných ústredných   
      orgánov štátnej správy v znení neskorších predpisov,
-	zrušenie zákona č. 71/1986 Zb. o Slovenskej obchodnej inšpekcii v znení neskorších predpisov a prijatie nového zákona o integrovanom orgáne kontroly na trhu v ochrane spotrebiteľa,
-	zrušenie zákona č. 274/1993 Z.z. o vymedzení pôsobnosti orgánov vo veciach ochrany spotrebiteľa v znení neskorších predpisov,
-	novelu zákona č. 634/1992 Zb. o ochrane spotrebiteľa v znení neskorších predpisov,
-	novelu zákona č. 222/1996 Z.z. o organizácii miestnej štátnej správy v znení neskorších predpisov,
-	novelu zákona  č. 152/1995 Z.z. o potravinách najmä v časti ”organizácia potravinového dozoru”,
-	-novelu zákona č. 337/1998 Z.z. o veterinárnej starostlivosti,
-	novelu vyhlášky MP SR č. 36/1997 Z.z. o ohlasovaní výroby potravín, tabakových výrobkov a kozmetických prostriedkov a o podmienkach ich uvádzania do obehu (ohlasovacia povinnosť),
-	novelu zákona č. 264/1999 Z.z. o technických požiadavkách na výrobky a o posudzovaní zhody,
-	novelu zákona č. 289/1996 Z.z. o výrobe a obehu liehu v znení neskorších predpisov (napr. vydávanie osvedčení podľa zákona č. 70/1986 Z.z. o SPPI),
-	novelu zákona č. 332/1996 Z.z. o vinohradníctve a vinárstve (výkon štátneho odborného dozoru),
-	novelu zákona  č. 178/1998 Z.z. o podmienkach predaja výrobkov a poskytovania služieb na trhových miestach (odvolávka, že oprávnenia SPPI, ŠVS SR nie sú týmto zákonom dotknuté),
-	novelu zákon č. 142/2000 Z.z. o metrológii (odvolávka na pôsobnosť SPPI – kontrola hmotnosti a objemu),
-	zrušenie zákona č. 70/1986 Zb. v znení zákona SNR č. 271/1991 Zb. o Slovenskej poľnohospodárskej a potravinárskej inšpekcii ako aj príslušných vyhlášok. 

5. Návrh legislatívneho zámeru zákona o integrácii 
    kontroly na trhu 

1 .

Predmet zákona: 
     a)     zriadenie,
b)	pôsobnosť,
c)	stanovenie postupov pri výkone kontroly.

Zdôvodnenie

Inštitucionalizuje sa kontrola na trhu v ochrane spotrebiteľa, ktorý predstavuje kontinuitu s dobrou praxou kontroly na trhu. Stanovuje sa postup a s ním spojené oprávnenia pri výkone kontroly, odstraňujú sa partikulárne nedostatky, kontrola na trhu sa konštituuje ako transparentná a harmonizovaná s praxou v EÚ. Integrácia vyplýva z požiadavky Auditu súladu činností a financovania ústredných orgánov štátnej správy a organizácií v  ich pôsobnosti, v súlade s uznesením vlády č. 694/2000 ako  bod C.48. na systemizáciu a integráciu v súčasnosti atomizovanej kontroly, hlavne čo sa týka samotného výkonu kontroly výrobkov určených na predaj na vnútornom trhu. Návrh zákona  reflektuje  na princípy nového prístupu, prinesie zlepšenie ekonomiky, ale hlavne synergický efekt, prejavujúci sa zvýšenou funkčnosťou a účinnosťou kontroly ako nevyhnutnej súčasti realizácie hospodárskej politiky štátu. 

2.

Vymedzenie pojmov (kontrola, potravinárske výrobky, nepotravinárske výrobky, služby, výkon kontroly, manipulovanie s výrobkami - skladovanie, doprava a balenie).

Zdôvodnenie:
V právnom systéme Slovenskej republiky sú pojmy dotýkajúce sa kontroly, inšpekcie, dozoru a dohľadu ako aj postupov a osôb vykonávajúcich tieto činnosti nejednotný. Pre účely tohoto zákona budú pojmy presne vymedzené, pričom sa bude dbať na zachovanie významu ktorý je v právnom systéme Slovenskej republiky používaný najčastejšie. Z toho dôvodu bude všeobecný pojem činnosti vykonávanej na vnútornom trhu v súlade s týmto zákonom nazvaný ”kontrola na trhu” a pracovník vykonávajúci priamo kontrolu na trhu bude nazývaný ”inšpektor”.

3.

Vymedzenie postupu pri výkone kontroly na trhu v oblasti ochrany spotrebiteľa pri predaji výrobkov na vnútornom trhu, a pri poskytovaní služieb na vnútornom trhu, vymedzenie rozsahu kontroly, prevencia a sankcie.

Zdôvodnenie
Výkon všeobecnej kontroly v oblasti ochrany spotrebiteľa v súlade s navrhovaným predmetom zákona by mal zjednotiť a obligatórne vymedziť postupy pri všeobecnej kontrole predávaných výrobkov na vnútornom trhu, a to výrobkov potravinárskeho charakteru,  nepotravinárskeho charakteru a poskytovania služieb na vnútornom trhu a to bez rozdielu formy vlastníctva. Rozdielny prístup pri kontrole, v závislosti od formy vlastníctva, doteraz vytváral bariéru jednotnej kontroly a v závislosti od formy vlastníctva sa časť spotrebiteľov, kupujúcich tie isté výrobky, alebo  služby, ocitla bez právnej ochrany. Rozsah kontroly bude vymedzený odvolaním sa na príslušné existujúce právne predpisy, ktoré dávajú tomuto orgánu kontroly na trhu kompetencie. Prevencia bude upravená na princípe udelenia opatrenia kontrolným orgánom. Sankcie budú nasledovať až po nedodržaní podmienok uvedených v opatrení.  

4.

Vymedzenie výkonu kontroly na vnútornom trhu a úprava koordinácie tejto činnosti s inými, hlavne kontrolnými orgánmi a ústrednými orgánmi štátnej správy.

Zdôvodnenie
Toto ustanovenie taxatívne vymedzuje výkon kontroly zameranej na ochranu spotrebiteľa v zmysle určených kompetencií inštitútu úradu. Koordinácia činnosti výkonu kontroly je dôležitou súčasťou prenosu informácií so spätnými väzbami na činnosť iných kontrolných orgánov a iných orgánov ( napr. polícia, colné orgány) a to hlavne predtrhovej kontroly a špecializovanej kontroly. Koordinácia sa uskutoční so súhlasom ústredných orgánov štátnej správy, do ktorých pôsobnosti patria tieto orgány. Ustanovenie v súlade s ”novým, prístupom EU” rešpektuje dôsledné inštitucionálne oddelenie trhovej, predtrhovej a špecializovanej kontroly na trhu (princíp nezávislosti) s tým, že orgány kontroly na trhu sú nezávislé vo výkone svojej činnosti, avšak informačne a vecne úzko prepojené na mechanizmus posudzovania zhody a špecializovanú kontrolu. Tým sa vytvoria predpoklady pre koordináciu kontroly v celom jej reťazci od prípravy výroby a prípravy poskytovania služieb, až po kúpu výrobku alebo jeho uvedenie do prevádzky.

5.

Rozsah výkonu kontroly podľa predmetu a miesta výkonu kontroly.

Zdôvodnenie
Tento orgán kontroly bude vykonávať kontrolnú činnosť podľa plánu a v prípade potreby aj náhodile. Zamestnanci  vykonávajúci kontrolu na trhu sú oprávnení:

a)	vstupovať na pozemky, do budov a iných priestorov kontrolovanej osoby, ak si to vyžaduje vykonanie úkonov pri kontrole; nedotknuteľnosť obydlia zostáva zachovaná, 
b)	vyžadovať od kontrolovanej osoby a jej zamestnancov, aby im v určenej lehote poskytli prvopisy dokladov, prípadne ich fotokópie, vyjadrenia, informácie vrátane informácií na technických nosičoch údajov, ako aj úradne overené preklady kontrolovanej dokumentácie potrebné na účely výkonu štátnej kontroly; tým nie sú dotknuté ustanovenia osobitného zákona, 
c)	odniesť aj mimo priestorov kontrolovanej osoby prvopisy dokladov a iných písomností kontrolovanej osoby, potrebných na zabezpečovanie dôkazov, a to najneskôr do skončenia kontroly alebo skončenia konania; ak s tým úrad súhlasí, kontrolovaná osoba môže prvopisy dokladov nahradiť na svoje náklady fotokópiami,
d)	nakladať s údajmi vrátane osobných údajov alebo s informáciami, tovarmi a službami, získanými a poskytnutými pri výkone svojej činnosti iba v rozsahu potrebnom na účely štátnej kontroly,
e)	odobrať tovar a podrobiť ho na vlastné náklady skúškam a hodnoteniu, či spĺňa osobitnými predpismi požadované vlastnosti, či neohrozuje bezpečnosť a zdravie alebo oprávnené ekonomické záujmy spotrebiteľa, ak je k tomu dôvodné podozrenie,
f)	vyžadovať poskytnutie služby, ktorá je predmetom kontroly a na vlastné náklady podrobiť výsledok služby skúškam alebo hodnoteniu, či spĺňa osobitnými predpismi požadované vlastnosti, či neohrozuje bezpečnosť a zdravie alebo oprávnené ekonomické záujmy spotrebiteľa, ak je k tomu dôvodné podozrenie,
g)	žiadať náhradu za odkúpený tovar podrobený kontrole a jeho skúšanie alebo službu a jej skúšanie alebo hodnotenie len v tom prípade, ak sa preukáže dôvodné podozrenie pre porušenie osobitných predpisov,
h)	podávať návrhy na odobratie licencie, živnostenského oprávnenia, zrušenie činnosti súdom, na trestné stíhanie,
i)	uzatvoriť prevádzku do odstránenia nedostatkov,
j)	vykonávať kontrolu výrobkov pod colným dohľadom na základe oznámenia colného orgánu,
k)	žiadať colný orgán o zákaz uvoľnenia výrobkov do režimu voľného obehu v prípade preukázaného podozrenia, ohrozenia oprávneného záujmu spotrebiteľov.

6.

Pôsobnosť zamestnancov kontroly: 

a) výkon kontroly
-	obchodné prevádzkárne,
-	prevádzkárne služieb,
-	skladové priestory,
-	prevádzkárne v rozsahu stanovených kompetencií,
-	priestory, kde bol výrobok uvedený do prevádzky (výrobky, ktoré slúžia napr. na rekreáciu, šport, vo výrobe a pod. sú kontrolované po ich uvedení do prevádzky najmä z hľadiska ich bezpečnosti),
-	trhové miesta.

b) rozsah kontroly:

-	bezpečnosti výrobkov a služieb,
-	dodržiavania záväzných právnych predpisov najmä pre výrobnú, obchodnú činnosť,
-	typových zmlúv,
-	hygiena osôb a prevádzkární,
-	zdravotnej nezávadnosti tovarov, výrobkov, poskytovania služieb,
-	klamania spotrebiteľa,
-	dodržiavania informačných povinností o vlastnostiach predávaných výrobkov,
-	charakteru poskytovaných služieb,
-	vybavovania reklamácií,
-	označovania rýdzosti predávaného i skladovaného tovaru,
-	dodržiavania zákazu predaja úradne zakázaného tovaru,
-	vedenia evidencie o hmotnosti a rýdzosti drahých kovov,
-	klamlivosti označovanie tovaru,
-	preukázania spôsobu nadobudnutia tovaru.

7.

Monitorovanie relevantných údajov z výkonu kontrolných činností na vnútornom trhu ako aj relevantných údajov o bezpečnosti a zdravotnej nezávadnosti  výrobkov a poskytovaných služieb.

Zdôvodnenie
Potreba monitorovania sa zavádza ako objektívny tok informácií  a údajov pre potreby cielene zameranej na :

-	optimalizáciu výkonu kontroly z hľadiska frekvencie (žiaden subjekt za stanovené časové obdobie nesmie zostať bez kontroly, žiaden subjekt nesmie byť kontrolou neúmerne obťažovaný),

-	poskytovanie vstupov pre decíznu sféru  pre spracovávanie analýz vývoja vnútorného obchodu a služieb, všeobecne záväzných právnych predpisov v oblasti obchodu a služieb, zahraničným orgánom, konajúcim v oblasti bezpečnosti výrobkov a služieb,
-	zhromažďovanie štatistických údajov o príčinách  pracovných úrazov, úrazov v domácnostiach zapríčinených výrobkami, pri aktivitách voľného času a úrazov v nemocničných zariadeniach, z hľadiska ich väzby na bezpečnosť výrobkov a bezpečnosť poskytovania služieb, ktoré sa využijú na stiahnutie nebezpečných výrobkov z trhu alebo na vynútenie iných nápravných opatrení zo strany výrobcu.

8. 

Informačné povinnosti voči verejnosti

Zdôvodnenie
Toto ustanovenie sa zavádza ako inštitút informačnej povinnosti, ktorého realizáciou sa predpokladá v konečnom dôsledku zvýšiť transparentnosť,  účinnosť a efektívnosť kontroly. Prehĺbiť informovanosť verejnosti pri rozhodovaní sa o svojich nákupných úmysloch na druhej strane. Chrániť verejnosť v postavení spotrebiteľov pred nákupom alebo uvedením do prevádzky takých výrobkov, alebo služieb, u ktorých sa preukázalo podozrenie o nebezpečnosti výrobku alebo poskytnutej služby. Tento orgán  každoročne do konca júna zverejňuje výsledky svojej činnosti za predchádzajúce obdobie.

9.

Integrovaný informačný systém podnikateľských subjektov obchodu a služieb, ich prevádzkární, stálych trhov a trhových miest a výkonu kontroly v nich

Zdôvodnenie
Ustanovenie vytvorí predpoklad pre plánovanie kontrolnej činnosti a pre zabezpečenie aby každý subjekt  (prevádzkáreň) bol kontrolovaný a viedla sa o tom automatizovaná evidencia pre vnútornú potrebu tohto orgánu. V integrovanom informačnom systéme budú údaje o kontrolách fyzicky uložené podľa kontrolovaných subjektov, podľa prevádzkární a podľa sortimentnej štruktúry.

10.

Štruktúrovanie kontrolovaných subjektov do skupín najmä podľa platnej štatistickej klasifikácie prevádzkových jednotiek obchodu Štatistického úradu Slovenskej republiky..

Zdôvodnenie
Ustanovenie vytvorí predpoklad pre minimalizáciu a optimalizáciu frekvencie kontroly pre vnútornú potrebu  s cieľom ”sústrediť kontrolu na subjekty, výrobky a služby čím sa zohľadní zvýšená frekvencia kontrolnej činnosti v prevádzkárňach s pravdepodobnosťou zvýšeného rizika”, čo môže v podstatnej miere ovplyvniť ekonomiku  v smere znižovania výdavkovej časti  (rozpočtová položka tovary a služby). 

11.

Výkon kontroly na trhoch, trhoviskách a trhových miestach

Zdôvodnenie
Cieľom orgánu kontroly na trhu v ochrane spotrebiteľa je dosiahnuť podstatné zvýšenie účinnosti a efektívnosti kontroly na trhoch, trhoviskách a trhových miestach a to  zavedením zákonnej povinnosti uskutočniť kontrolu na každom príležitostnom trhu a taxatívne stanoviť minimálny počet a rozsah kontrolnej činnosti na všetkých trhoch, trhoviskách a trhových miestach. Základom tejto činnosti budú príslušné ustanovenia 178/1998 Z. z. o podmienkach výrobkov a poskytovania služieb na trhových miestach. V prípade potreby rozšírenia pôsobnosti orgánu kontroly na trhu sa bude tento zákon novelizovať.

12.

Odber vzoriek tovarov a služieb pre účely kontroly, úhrada za odobraté vzorky, služby a ich analýzu.

Zdôvodnenie
Kontrola z dôvodu nezávislosti musí byť oprávnená v odôvodnených prípadoch odobrať vzorky, alebo nechať vykonať službu a tieto veci podrobí skúškam a posúdeniu autorizovanými osobami, vlastnými alebo objednanými technickými prostriedkami. Ak sa u kontrolovaného subjektu preukáže porušenie tohoto zákona a v súvislosti s ním boli odobraté vzorky, poskytnutá služba, urobené skúšky a vypracované odborné posúdenie, je tento subjekt povinný dokumentované účelne vynaložené náklady na túto činnosť, bezprostredne spojenú s výkonom kontroly, uhradiť v plnej výške. Inak sú tieto náklady hradené zo štátneho rozpočtu, ako náklad tohoto orgánu kontroly  (rozpočtovaná výdavková položka). 

13.

Vymedzenie pravidiel súčinnosti najmä s inými orgánmi dozoru a ďalej s ústrednými a inými ústrednými orgánmi štátnej správy, so štátnymi orgánmi, obcami, inými právnickými a fyzickými osobami, profesijnými zväzmi, inštitúciami, komorami, školami, aplikovaným výskumom. Súčinnosť zákon vyžaduje  najmä s policajnými orgánmi, colnými orgánmi, daňovými úradmi, cudzineckou políciou, správami finančnej kontroly, orgánmi samosprávy a územnej štátnej správy.

Zdôvodnenie
Ustanovenie vytvára ex offo predpoklady permanentného prehĺbenia účinnosti kontroly na trhu s cieľom zvýšenia ochrany vnútorného trhu a ochrany spotrebiteľa. Dosiahne sa to aj plynulým tokom informácií s relevantnými subjektami s cieľom, obojstranne napomôcť pri spracovávaní ťažiskových materiálov (predikcie, koncepčné zámery, strategické zámery, dlhodobé prognózy) a na druhej strane dávať podnety pre zvýšenie účinnosti a účelnosti kontroly na trhu. Súčasne má zabrániť kontrolovaným subjektom, aby konali v rozpore s týmto zákonom.

14.

Konanie (rozsah pôsobnosti) - vydávanie rozhodnutí

Zdôvodnenie
Konanie sa riadi zákonom o správnom konaní pokiaľ tento zákon neustanoví inak.

15.

Vymedzenie medzinárodnej spolupráce

Zdôvodnenie
V  rámci svojej pôsobnosti môže uzatvárať dohody o vzájomnej spolupráci so zahraničnými  orgánmi kontroly na trhu a medzinárodnými organizáciami, združujúcimi tieto kontrolné orgány. Môže byť členom medzinárodných organizácií kontroly na trhu. Cieľom medzinárodnej spolupráce je pri voľnom obehu tovaru a služieb na medzinárodnej úrovni, chrániť oprávnené záujmy spotrebiteľov a najmä bezpečnosť výrobkov a poskytovanie služieb. Medzinárodná spolupráca sa týka predovšetkým Európskej komisie, orgánov kontroly na trhu v členských štátoch Európskej únie, ako aj notifikovaných orgánov a systému RAPEX v EÚ a súčasného systému TRAPEX v rámci asociovaných krajín.

16.

Ochranné opatrenia a sankcie

Zdôvodnenie
Ustanovenie predpokladá všeobecné vymedzenie sankcií a ochranných opatrení. Sankcia sa môže uložiť len v prípade nenaplnenia ochranného opatrenia alebo opakovaného porušenia právnych predpisov samozrejme v závislosti od miery závažnosti daného prípadu, pokiaľ osobitný predpis neurčí inak. Výška pokút v konkrétnych prípadoch je upravená v osobitných predpisoch, pokuty sú príjmom štátneho rozpočtu. (Alternatívne % z vymožených pokút bude možné  využiť na iné stanovené účely ... v súlade s doterajšími právnymi predpismi). 

17.

Mlčanlivosť 

Zdôvodnenie
Povinnosť mlčanlivosti sa zavádza z dôvodu zamedzenia úniku poznatkov, ktoré by mohli poškodiť tento orgán kontroly, inštitút kontroly na trhu a kontrolovaný subjekt.

18.

Odborná spôsobilosť

Zdôvodnenie
Na dosiahnutie európskeho štandardu plnenia konkrétnych úloh kontroly na trhu musia mať zamestnanci priamo vykonávajúci kontrolu na trhu odbornú spôsobilosť. Odborne spôsobilá osoba musí spĺňať podmienky dĺžky praxe a vzdelania (stredoškolské 6 rokov praxe a vysokoškolské 3 roky praxe). Osoba vykonávajúca kontrolu na trhu sa musí každoročne podrobiť školeniu a preskúšaniu. 

19.

Prizvané osoby

Zdôvodnenie
Na plnenie konkrétnej úlohy – špecifickej úlohy v rámci výkonu kontroly môže tento orgán kontroly  v ktoromkoľvek štádiu výkonu prizvať zamestnancov iných právnických alebo fyzických osôb, ak je to odôvodnené osobitnou povahou takejto úlohy. Ostatné pracovnoprávne záležitosti súvisiace s ”prizvaním osoby” sú upravené osobitným predpisom.

20.

Vylúčenie z výkonu kontroly

Zdôvodnenie
Toto ustanovenie vytvára premisu objektivity pre výkon kontroly. Zamestnanec  je vylúčený z výkonu kontroly, ak so zreteľom na jeho vzťah k veci, kontrolovaným osobám alebo ich zamestnancom je možné mať pochybnosti o jeho nepredpojatosti.

21.

Prechodné  a záverečné ustanovenia:

Budú vyplývať z potreby zmien niektorých ustanovení zákonov, platných v ochrane spotrebiteľa, resp. iných zákonov.

22.

Účinnosť

Navrhovaná od 1. januára 2002.