Doložka finančných, ekonomických, environmentálnych vplyvov
a vplyvov na zamestnanosť

I. časť – odhad dopadov na verejné financie

Samotné schválenie národného zoznamu nebude mať dopad na štátny rozpočet. Po schválení národného zoznamu vládou SR, musí ministerstvo vydať zoznam všeobecne záväzným právnym predpisom (vyhláškou ministerstva). Schválený zoznam je následne zaslaný v predpísanej forme Európskej komisii.
Európska komisia v lehote troch rokov posúdi návrh národného zoznamu, členský štát  počas tohto obdobia však musí zabezpečiť ochranu všetkých ním navrhnutých lokalít. Ide o tzv. „predbežnú ochranu“, kedy sa na územie uvedené v národnom zoznam vydanom vyhláškou ministerstva pozerá ako na chránené územie vyhlásené podľa zákona o ochrane prírody (§ 27 ods. 7 zákona o ochrane prírody). Už počas tejto „predbežnej ochrany“ je vlastník (správca, nájomca)  dotknutého pozemku povinný odo dňa účinnosti vyhlášky ministerstva  až do doby, kým Európska komisia neukončí výber území a Slovenská republika nezabezpečí vyhlásenie ochrany územia v príslušnej národnej kategórii chráneného územia (§17 a § 30 zákona o ochrane prírody), strpieť za náhradu obmedzenia vyplývajúce z podmienok ochrany  navrhovaného ÚEV. Zároveň, ak je týmito podmienkami vlastník obmedzovaný v bežnom obhospodarovaní, patrí mu náhrada v súlade s § 61 zákona o ochrane prírody. Vlastník má v súlade s § 60 ods. 3 písm. b) zákona o ochrane prírody nárok aj na finančný príspevok zo štátneho rozpočtu na udržiavanie alebo dosiahnutie priaznivého stavu v území, ktorý  nie je možné dosiahnuť len bežným obhospodarovaním. Práve uvedené kompenzácie predstavujú najvyšší dopad na štátny rozpočet, ktorý sa prejaví po nadobudnutí účinnosti vyhlášky ministerstva, ktorou sa vydá národný zoznam schválený vládou. Vzhľadom na to, že Slovenská republika je povinná zabezpečiť ochranu navrhnutých území  až do záverečného verdiktu Európskej komisie, je nutné vyhlášku ministerstva, ktorou sa vydá národný zoznam, vydať ihneď po schválení národného zoznamu vládou SR. Dopad na štátny rozpočet možno očakávať preto už v roku 2004.
Vzhľadom na prísne vedecké kritériá výberu, možnosť doplnenia nenavrhnutej lokality samotnou Európskou komisiou, nemôže byť dopad na štátny rozpočet rozhodujúcim kritériom pri schvaľovaní národného zoznamu. Kandidujúci štát musí mať zabezpečené také kompenzačné opatrenia, ktoré mu umožnia zabezpečiť ochranu všetkých vedecky zdôvodnených lokalít navrhnutých na zaradenie do národného zoznamu. V prípade Slovenskej republiky je to už  uvedený § 60 (finančný príspevok) a § 61 (náhrada za obmedzenie bežného obhospodarovania) zákona o ochrane prírody, ktoré sú hradené zo štátneho rozpočtu. 
     V prílohe č. 6 je uvedený odhad požadovaných finančných prostriedkov potrebných na úhradu náhrady za obmedzenie bežného obhospodarovania  na PPF a LPF v ÚEV uvedených v národnom zozname. Vzhľadom na to, že povinnosť úhrady náhrady za obmedzenie bežného obhospodarovania platí už aj za existujúceho stupňa ochrany, je  dopad na štátny rozpočet vypočítaný iba na plochy, na ktorých dôjde k zvýšeniu stupňa ochrany (t.j. iba za novovzniknuté obmedzenia vyplývajúce zo zaradenia územia do národného zoznamu).
  Dopad na štátny rozpočet z titulu úhrady náhrady za obmedzenie bežného obhospodarovania v ÚEV uvedených v národnom zozname predstavuje sumu cca 19 152 738 Sk/rok.   

     Ďalší dopad na štátny rozpočet predstavujú finančné prostriedky potrebné na
         -  vypracovanie štandardných formulárov a grafických príloh, požadovaných EK pre každé územie uvedené v národnom zozname (kryté z rozpočtu na rok 2003),
-	 vypracovanie programov starostlivosti pre územia, ktoré EK vyberie na zaradenie do siete NATURA 2000,
-	zabezpečenie manažmentu území  v súlade so schválenými programami starostlivosti,
(Poznámka: Finančné prostriedky na zabezpečenie týchto úloh boli vyčíslené v Integrovanej aproximačnej stratégii v kapitole životné prostredie, schválenej uznesením vlády č. 1138/2001 na sumu 25 000 tis. Sk ročne.)
-	spracovanie metodiky monitoringu druhov a biotopov  sústavy NATURA 2000 
( 500 tisíc Sk v roku 2004, odskúšanie metodiky monitoringu 750 tisíc Sk), 
-	realizácia monitoringu druhov a biotopov sústavy NATURA 2000 a zasielanie pravidelných správ EK v súlade so smernicou o biotopoch (4 000 tis. Sk od roku 2005).

           Finančné prostriedky na zabezpečenie uvedených činností pre rok 2004 predstavujú sumu  cca 26 250 tisíc Sk. Pre ďalšie roky sumu 29 000 tis. Sk ročne, budú uplatňované v požiadavkách na štátny rozpočet v príslušnom roku v  kapitole životné prostredie. Časť finančných prostriedkov na vypracovávanie programov starostlivosti o uvedené územia a realizáciu navrhnutých opatrení je možné získať z programu LIFE, prípadne iných fondov Európskej únie. Finančné prostriedky na monitoring stavu lesných ekosystémov  bude  potrebné uplatňovať v návrhu štátneho rozpočtu na rok 2005, po ich vyčíslení v rámci projektu monitoringu lesných ekosystémov v územiach zaradených do siete NATURA 2000. 
        Osobitnú  možnosť  kompenzácií predstavuje Európsky poľnohospodársky, poradenský a záručný fond – EPPZF (European Agricultural Guidance and Guarantee Fund – EAGGF). V prípade, že ÚEV bude zaradené do znevýhodnených oblastí (Less Favoured Areas – LFA) podľa nariadenia Rady č. 1257/1999 zo 17. mája 1999 o podpore rozvoja vidieka z Európskeho poľnohospodárskeho poradenského a záručného fondu (EPPZF), ktorým sa menia, dopĺňajú a rušia niektoré nariadenia, budú farmári hospodáriaci v týchto územiach oprávnení dostávať kompenzačné platby v závislosti od hektárovej výmery pozemku a typu znevýhodnenia. Kompenzačné platby pre LFA sú vyplácané práve z tohto fondu. Podľa čl. 16 a čl. 20 nariadenia 1257/99 plocha znevýhodnených oblastí nesmie presiahnuť 10% celkovej rozlohy štátu. V prípade obmedzenia bežného obhospodarovania na väčšej ploche, bude potrebné zabezpečiť kompenzáciu náhrady zo štátneho rozpočtu.  

II. časť – odhad dopadov na obyvateľov, hospodárenie podnikateľskej sféry a iných právnických osôb

Opätovne treba uviesť, že samotný národný zoznam nebude mať dopad na obyvateľstvo hospodáriace v uvedených územiach, ani na ich vlastníkov. Dopad bude mať až samotné vyhlásenie národného zoznamu vyhláškou ministerstva. Obmedzenia v hospodárení a vlastníckych právach majiteľov pozemkov, ako aj iných fyzických a právnických osôb budú riešené individuálne, v zmysle už uvedeného § 60 a § 61 zákona o ochrane prírody. 
Podľa § 60 zákona o ochrane prírody môže byť vlastníkovi (správcovi, nájomcovi) dotknutého pozemku, alebo iného priestoru, na základe písomnej zmluvy uzatvorenej so štátnou ochranou prírody, poskytnutý finančný príspevok na kompenzáciu nákladov súvisiacich s obhospodarovaním lokality v ÚEV. 
V prípade, že vyhlásením obmedzíme vlastníkovi bežné obhospodarovanie jeho pozemkov, patrí mu v súlade s § 61 zákona o ochrane prírody náhrada zodpovedajúca tomuto obmedzeniu.
Predpokladaný dopad sa dá očakávať na hospodárenie podnikateľskej sféry a iných právnických osôb a vyplýva z § 27 ods. 7 zákona o ochrane prírody, v  ktorého zmysle sa odo dňa nadobudnutia účinnosti vyhlášky, ktorou sa vydáva národný zoznam, navrhnuté ÚEV  pri posudzovaní vplyvov akejkoľvek činnosti na životné prostredie podľa zákona NR SR č. 127/1994 Z. z. o posudzovaní vplyvov na životné prostredie v znení neskorších predpisov, pri povoľovaní činnosti podľa zákona o ochrane prírody, považuje za vyhlásené chránené územie podľa zákona o ochrane prírody. 
Dopad predstavujú finančné prostriedky vynaložené na spracovanie príslušnej dokumentácie vyplývajúcej zo zákona NR SR č. 127/1994 Z. z.. Suma vynaložených finančných prostriedkov na jej spracovanie závisí od rozsahu posudzovanej aktivity a pohybuje sa od 40 000 Sk do 1 000 tis.  Sk.  V tejto súvislosti je však potrebné si uvedomiť, že  ÚEV uvedené v národnom zozname sa prekrývajú s existujúcou sieťou chránených území na 86,1% a v chránených územiach je posudzovanie vplyvov činnosti na životné prostredie v súlade so zákonom č. 127/1994 Z.z. bežnou záležitosťou. 
Samotný návrh nevytvára finančné nároky súvisiace s vypracovaním zmien a doplnkov územných plánov regiónov, prípadne obcí.

III. časť – odhad dopadov na životné prostredie

Vyhlásením biotopov európskeho významu a druhov európskeho významu za chránené územia sa zabezpečí ochrana a podmienky na ich zachovanie. Vyhlásenie chránených území, ako aj povinnosť posudzovania vplyvov činnosti uskutočňovaných v nich podľa zákona NR SR č. 127/1994 Z. z., bude mať jednoznačne pozitívny dopad na životné prostredie v uvedených lokalitách.

IV. časť – odhad dopadov na zamestnanosť

Schválením národného zoznamu sa nepredpokladá výrazný  dopad na zamestnanosť.  Zabezpečovaním starostlivosti o územia uvedené v národnom zozname, ako aj o územia, ktoré zo  zoznamu vyberie Európska komisia na zaradenie do siete NATURA 2000, sa vytvára priestor pre zamestnanosť v odborných organizáciách, vedeckých inštitúciách, ale i v radoch miestneho obyvateľstva). Schválením národného zoznamu sa dá predpokladať vplyv na zamestnanosť v územiach s obmedzením lesohospodárskej činnosti t.j. v piatom stupni ochrany, ktorý predstavuje plochu 86 ha a čiastočne aj v štvrtom stupni ochrany, ktorý predstavuje plochu 968 ha. Územia zaradené do siete NATURA 2000  majú vplyv aj na rozvoj podnikateľských aktivít, či už priamo (podpora trvalo udržateľného využívania lokalít, manažment, vytváranie databáz, monitoring bioty, likvidácia inváznych druhov, údržba chodníkov, environmentálna výchova a pod.), alebo nepriamo (stav životného prostredia sa odráža v možnostiach pre rekreáciu a cestovný ruch).