Program stretnutia predsedov vlád krajín CEFTA

Štvrtok, 15. november 2001

16.30	Odlet oficiálnej slovenskej delegácie z letiska M.R.Štefánika	

19.35	
Prílet do Bukurešti a ubytovanie v Grand hoteli Marriott 	

20.00	
Oficiálna večera na počesť vedúcich delegácií podávaná predsedom vlády Rumunska Adrianom Nastasem v hoteli Marriott	

Piatok, 16. november 2001

09.30	Odchod z hotela Marriott do Parlamentného paláca
	
09.45	Otvorenie summitu prezidentom Rumunska Ionom Iliescom 	

10.00	
Plenárne zasadnutie v sále I.I.C. Bratianu Parlamentného paláca  	

11.30	
Prestávka	

11.45	
Pokračovanie plenárneho zasadnutia	

13.15	
Fotografovanie vedúcich delegácií 	

13.30	
Pracovný obed podávaný predsedom vlády Rumunska Adrianom Nastasem	

15.10	
Bilaterálne rokovania predsedu vlády Slovenskej republiky s predsedami vlád Rumunska a Poľskej republiky	

15.30	
Slávnostný podpis Deklarácie predsedov vlád krajín CEFTA a Doplnkových protokolov č.10 a č. 11 k CEFTA  	

16.00	
Tlačová konferencia	

16.45	
Ukončenie summitu, presun na letisko Otopeni 	

17.15	
Odlet slovenskej delegácie do Bratislavy	

19.15	
Prílet do Bratislavy	

Priebeh  rokovaní

	Rokovanie predsedov vlád krajín Stredoeurópskej dohody 
o voľnom obchode (Bukurešť, 16.11.2001)

Otvorenie summitu predsedov vlád

09.40        Otvorenie summitu prezidentom Rumunska  Ionom Iliescom  
	
Prejavy predsedov vlád krajín CEFTA -  1. blok      

10.00	 Privítací prejav a vystúpenie predsedu vlády Rumunska

11.45	Vystúpenia predsedov vlád Bulharskej republiky, Českej republiky Maďarskej  republiky a Poľskej republiky

11.30          Prestávka

Prejavy predsedov vlád krajín CEFTA - 2. blok       

11.45	          Vystúpenia predsedov vlád Slovenskej republiky, Slovinskej     
                   republiky a Chorvátskej republiky

13.00          Záverečné vystúpenie predsedu vlády Rumunska

13.15         Ukončenie zasadnutia

13.30          Pracovný obed

15.00          Ukončenie obeda

15.10          Bilaterálne rokovania

15.30          Podpis Deklarácie predsedov vlád krajín CEFTA a Doplnkových   
                   protokolov č. 10 a  č. 11 k CEFTA          

16.00          Tlačová konferencia

16.45          Ukončenie rokovania predsedov vlád krajín CEFTA

Otvorenie summitu predsedov vlád

Rokovanie slávnostne otvoril prezident Rumunska Ion Iliescu. Na úvod  privítal všetkých vedúcich delegácií, ako aj predsedu vlády Chorvátskej republiky, ktorý sa zúčastnil na summite ako hosť. 
Prezident Rumunska vo svojom vystúpení zdôraznil význam CEFTA pri integrácii do európskych integračných štruktúr a pri prístupových rokovaniach jednotlivých zmluvných krajín s Európskou úniou. Informoval o dopade procesu liberalizácie na zahraničný obchod Rumunska, pričom zdôraznil, že rumunská strana pociťuje nerovnováhu v poľnohospodárskych koncesiách uplatňovaných v rámci CEFTA. Uviedol, že aj keď je v súčasnosti nemožné uplatňovať spoločnú poľnohospodársku politiku v rámci CEFTA, tieto krajiny vstupom do Európskej únie budú musieť zosúladiť svoje poľnohospodárske politiky s poľnohospodárskou politikou Európskej únie. 
Prezident Rumunska sa venoval aj otázke budúcnosti CEFTA. Zameral sa na dva aspekty, a to prístup nových krajín do CEFTA a odchod niektorých zmluvných krajín CEFTA vstupom do Európskej únie. Spomenul článok 41 CEFTA, podľa ktorého krajiny vstupujúce do EÚ ukončia svoj zmluvný vzťah v CEFTA. Privítal vedúceho chorvátskej delegácie na zasadnutí a odporučil, aby prístupové rokovania  Chorvátskej republiky k CEFTA boli ukončené počas nasledujúceho roka. 
Informoval o hospodárskych výsledkoch Rumunska za posledné obdobie a vyjadril nádej, že spolupráca v rámci CEFTA prispeje k procesu globalizácie a integrácie v Európe. 

Prejavy predsedov vlád krajín CEFTA – 1. blok

Prvú časť plenárneho zasadnutia otvoril predseda vlády Rumunska Adrian Nastase a privítal premiéra Chorvátskej republiky. V úvode svojho vystúpenia ocenil pokrok a dosiahnuté výsledky  v rámci CEFTA vzhľadom na ukončenie prechodného obdobia v oblasti liberalizácie obchodu s priemyselnými výrobkami a na uzavretie dvoch nových doplnkových protokolov k CEFTA. Vyjadril názor, že v oblasti ďalšej liberalizácie obchodu s poľnohospodárskymi výrobkami by sa krajiny CEFTA mali zamerať na hľadanie spoločného prístupu k tomuto problému s cieľom nájsť riešenie akceptovateľné pre všetky strany. V súvislosti s exportnými dotáciami uviedol, že všetky takéto podpory by mali byť zrušené, pričom otázka poľnohospodárskeho obchodu je podľa jeho názoru pragmatickou skúškou pre všetky krajiny CEFTA, ktoré by mali nájsť kompromis pri jej riešení. 
Predseda vlády Rumunska informoval o výsledkoch zahraničného obchodu Rumunska, pričom zdôraznil, že prístup Rumunska k CEFTA znamenal dynamický impulz pre rast zahranično-obchodnej výmeny Rumunska. Napriek tomu však v roku 2000 Rumunsko zaznamenalo pokles vývozu o 3,3%, pričom dovoz vzrástol o 35,4%, čo predstavuje oproti uplynulému roku prudký nárast negatívnej tendencie vo vývoji obchodného deficitu Rumunska počas prvých osem mesiacov tohto roka. Podiel krajín CEFTA na obchodnom obrate pred jeho vstupom do CEFTA  dosiahol 5,2% a po vstupe sa zvýšil na 8,6%. Pán Adrian Nastase zdôraznil, že rok 2001 
je prelomovým rokom vo vývoji CEFTA, ktorá sa pre Rumunsko stala významným nástrojom rozvoja zahraničného obchodu.  
Predseda vlády ocenil výsledky tohtoročného zasadnutia Spoločného výboru, závery zo stretnutia štátnych tajomníkov ministerstiev zodpovedných za zahraničný obchod krajín CEFTA, ako aj prácu expertov, ktorá bola zameraná na hľadanie nových riešení v oblasti ochranných opatrení, verejného obstarávania, vzájomného uznávania certifikátov a výsledkov skúšok a pravidiel pôvodu tovaru. 
Premiér Rumunska v súvislosti s budúcnosťou CEFTA konštatoval, že vstup niektorých jej zmluvných krajín do Európskej únie by nemal narušiť vzájomné kontakty. Zdôraznil, že spolupráca medzi krajinami CEFTA by mala pokračovať bez ohľadu na rýchlosť  prístupového procesu jednotlivých zmluvných strán CEFTA do EÚ.

Podpredseda vlády a minister hospodárstva Bulharskej republiky Nikolaj Vassilev na úvod svojho vystúpenia zhodnotil hospodársku situáciu v Bulharskej republike. Informoval, že v roku 2000 rast HDP vykazoval 5%, v roku 2001 je odhad vo výške 4,8% a v roku 2002 prognóza len 4%. Tento trend je prevažne spôsobený svetovou hospodárskou recesiou. Konštatoval, že hospodárska politika bulharskej vlády je zameraná na podporu prílevu zahraničných investícií, pričom jej cieľom je zvýšenie objemu zahraničných investícií  až na ročnú úroveň 1 – 1,5 mld. USD, zníženie daňového zaťaženia a stabilizáciu fiškálnej politiky. Proces privatizácie ešte nie je ukončený, plánuje sa s privatizáciou tabakového holdingu, telekomunikácií a energetického priemyslu. Podpredseda vlády Bulharska informoval aj o výsledkoch zahraničného obchodu Bulharskej republiky. Konštatoval, že obchodná bilancia Bulharska je naďalej záporná, aj keď dovoz vzrástol za posledné obdobie o 40% a vývoz o 48%, čo predstavuje 15%-né zlepšenie záporného salda obchodnej bilancie. Cieľom bulharskej vlády v tejto oblasti je zníženie podielu zahraničnej zadĺženosti na HDP. 
Nikolaj Vassilev ocenil výsledky ostatného zasadnutia Spoločného výboru CEFTA a zdôraznil, že bulharská strana plne podporuje zvyšovanie úrovne liberalizácie  poľnohospodárskeho obchodu, ako aj riešenie problematiky ochranných opatrení cestou bilaterálnych konzultácií. V oblasti verejného obstarávania je podľa jeho názoru potrebné zamerať sa na ďalšiu analýzu s cieľom dosiahnuť transparentnosť a voľný prístup na trhy s verejnými zákazkami. Podpredseda vlády Bulharska uvítal ďalší rozvoj v oblasti vzájomného uznávania certifikátov a výsledkov skúšok, pričom zdôraznil, že táto oblasť má veľký vplyv na rozvoj vzájomnej obchodnej výmeny medzi krajinami CEFTA. 
Vedúci delegácie Bulharskej republiky sa v závere svojho vystúpenia venoval otázke budúcnosti CEFTA. Zdôraznil výmenu informácií a skúseností v prístupových rokovaniach jednotlivých krajín CEFTA a podotkol, že spolupráca by mohla napredovať aj v oblastiach ako turistika, cestovný ruch a zahraničné investície. 

Predseda vlády Českej republiky Miloš Zeman sa vo svojom vystúpení venoval výlučne problematike CEFTA a neuvádzal makroekonomické štatistické údaje o svojej krajine.  Na úvod vyjadril podporu prístupu Chorvátska k CEFTA. V tejto súvislosti odporučil, aby sa krajiny CEFTA v budúcnosti nezamerali len na extenzívne rozširovanie dohody CEFTA prístupom nových krajín, ale aby sa zamerali hlavne na zintenzívnenie spolupráce vo vnútri tohto zoskupenia. Ako príklad uviedol spoluprácu krajín v rámci Stredoeurópskej iniciatívy, ktorá podľa jeho názoru prijímaním nových členov stráca akcieschopnosť a pružnosť v rozhodovaní. 
V súvislosti so súčasným vývojom CEFTA podotkol, že podľa jeho názoru je potrebné zamerať sa hlavne na problematické oblasti spolupráce, ako je obchod s agroproduktami. Krajiny CEFTA sú v tejto oblasti rozdelené na dve skupiny. Jedna sa zameriava na ďalší rozvoj zvyšovaním úrovne liberalizácie poľnohospodárskeho obchodu, zatiaľ čo druhá skupina uprednostňuje ochranu svojich vnútorných poľnohospodárskych trhov napríklad zavádzaním ochranných opatrení. Predseda vlády Českej republiky sa pozitívne postavil k podpísaniu Doplnkového protokolu č. 10 k CEFTA, ktorý je jediným konkrétnym výsledkom v oblasti poľnohospodárskeho obchodu za posledné obdobie a môže poslúžiť ako príklad a vzor ostatným krajinám v ich ďalších rokovaniach. 
Premiér Českej republiky upozornil na skutočnosť, že svetová ekonomika je vo fáze recesie a niektoré krajiny reagujú na tento stav zavádzaním ochranných opatrení. V tejto súvislosti zdôraznil, že zavádzanie ochranných opatrení pôsobí len dočasne a v dlhodobej perspektíve prináša stratu konkurencieschopnosti, a preto, podľa jeho názoru, je uplatňovanie protekcionistických opatrení neefektívne a dlhodobo nerieši vzniknutú nerovnováhu na domácom trhu. 
Miloš Zeman sa v závere svojho vystúpenia venoval problematike budúcnosti CEFTA. Spomenul 6-mesačnú výpovednú lehotu podľa článku 41 dohody a zdôraznil, že krajiny CEFTA by mali naďalej spolupracovať aj po roku 2004, ktorý bude pre niektoré z nich znamenať vstup do Európskej únie. CEFTA by aj v budúcnosti mala zohrávať svoju úlohu a  prispieť k rozvoju obchodných vzťahov a spolupráce v regióne strednej a juhovýchodnej Európy.
 
Predseda vlády Maďarskej republiky Viktor Orbán, na rozdiel od svojich predrečníkov, nevenoval toľko pozornosti makroekonomickým výsledkom hospodárstva MR. Podporil vstup Chorvátska do CEFTA, pričom zdôraznil, že CEFTA je výborným príkladom spolupráce krajín tohto regiónu.  Informoval, že napriek recesii svetového hospodárstva sú makroekonomické výsledky a tempo hospodárskeho rastu Maďarska stále nadpriemerné v porovnaní s okolitými krajinami. Ocenil ukončenie prechodného obdobia v oblasti liberalizácie obchodu s priemyselnými výrobkami a konštatoval, že Stredoeurópska dohoda o voľnom obchode si v tejto oblasti  splnila svoju úlohu. Vyjadril nádej, že aj v oblasti obchodu s poľnohospodárskymi výrobkami bude možné zvýšiť úroveň liberalizácie v čo najväčšej možnej miere. V tejto súvislosti ocenil výsledky rokovaní o ďalšej liberalizácii poľnohospodárskeho obchodu medzi SR a ČR na jednej strane a MR na strane druhej. Venoval sa aj problematike exportných dotácií a subvencií v poľnohospodárskom sektore. Zdôraznil, že krajiny CEFTA po vstupe do Európskej únie budú musieť prijať spoločnú poľnohospodársku politiku vrátane jednotného systému dotácií. V súčasnosti sa preto javí zbytočným plytvaním energie dosahovať v tejto oblasti parciálne výsledky a prioritou by malo byť zvyšovanie dosiahnutej úrovne liberalizácie. 
Viktor Orbán sa venoval aj problematike ochranných opatrení. Pripomenul ostatným delegáciám, že maďarská strana bola v uplynulom období iniciátorom opätovného otvorenia problematiky riešenia sporov. Podotkol, že aj keď experti nedosiahli v tejto otázke konsenzus, je potrebné sa ňou ďalej zaoberať s cieľom vytvoriť efektívny rozhodovací systém pre riešenie sporov v rámci CEFTA. Avšak podľa jeho názoru sú zatiaľ jediným možným spôsobom riešenia sporov bilaterálne konzultácie medzi zainteresovanými stranami. 
Vedúci delegácie Maďarskej republiky na záver uviedol, že Stredoeurópska dohoda o voľnom obchode zohrala v zahraničnom obchode Maďarska veľkú úlohu. Pred podpisom Stredoeurópskej dohody o voľnom obchode sa krajiny CEFTA podieľali na zahraničnoobchodnej výmene Maďarska 4-mi% a v súčasnosti je to už 9% obchodného obratu. V tejto súvislosti vyjadril nádej, že takýto priaznivý vplyv môže očakávať aj Chorvátsko po prístupe k  CEFTA. Viktor Orbán sa pristavil aj pri otázke budúcnosti CEFTA. Zdôraznil, že je potrebné zachovať spoluprácu krajín, ktoré zostanú v CEFTA v tých istých dimenziách, ako to bolo doposiaľ.  Vyjadril presvedčenie, že zmluvné strany CEFTA, ktoré vstúpia do EÚ skôr, budú aj naďalej v rámci tohto regiónu úzko spolupracovať. 

Predseda vlády Poľskej republiky Leszek Miller v úvode svojho vystúpenia informoval o parlamentných voľbách v Poľsku a o zmenách v ekonomickej oblasti, ktoré nová vláda bude podporovať. Ide predovšetkým o znižovanie nezamestnanosti, zlepšenie situácie v zdravotníctve, fiškálnu politiku, modernizáciu armády a pod. V tejto súvislosti spomenul Varšavskú konferenciu o boji proti terorizmu a organizovanému zločinu, ktorej výsledkom bolo prijatie Akčného plánu. 
Leszek Miller vyzdvihol úlohu CEFTA, ktorá podľa jeho názoru zohráva dôležitú úlohu v rozvoji obchodných vzťahov a spolupráce, čo dokazuje aj skutočnosť, že krajiny CEFTA sa na celkovom zahranično-obchodnom obrate Poľska podieľajú približne 12%-ami.  Vo svojom vystúpení sa venoval aj negatívnym tendenciám, ktoré sa prejavujú hlavne v oblasti obchodu s poľnohospodárskymi výrobkami. Riešenie problémov v tejto oblasti by malo byť založené hlavne na bilaterálnych konzultáciách medzi jednotlivými stranami, nevynímajúc ani úlohu Podvýboru pre poľnohospodársky obchod založeného na tento účel. Zdôraznil, že v ďalších rokovaniach je potrebné zamerať sa na problematiku exportných dotácií a subvencií a ochranných opatrení zavádzaných predovšetkým v poslednom období hlavne na poľnohospodárske komodity. Podotkol, že uplatňovanie ochranných opatrení úzko súvisí s problematikou poľnohospodárskych politík jednotlivých krajín, pričom ochranné opatrenia sú zavádzané hlavne v prípadoch dovozu subvencovaných poľnohospodárskych komodít. 
Predseda vlády Poľskej republiky sa na záver pristavil aj pri otázke budúcnosti CEFTA. Podporil prístup Chorvátska k CEFTA a informoval, že Poľská republika už podpísala dohodu o voľnom obchode s Chorvátskom. Zdôraznil, že úspechy, ktoré dosiahli krajiny CEFTA v uplynulom období, sú objektívnym výsledkom ich spolupráce a vzájomné vzťahy by sa mali zachovať bez ohľadu na to, ktoré krajiny vstúpia do EÚ skôr a ktoré neskôr. 

Prejavy predsedov vlád krajín CEFTA – 2. blok

Po krátkej prestávke premiér Rumunska udelil slovo predsedovi vlády Slovenskej republiky Mikulášovi Dzurindovi. Premiér SR na úvod svojho vystúpenia pozdravil premiéra Chorvátskej republiky, ktorý sa sumitu zúčastnil po prvýkrát. Informoval o výsledkoch zahraničného obchodu Slovenskej republiky za rok 2000 a prvých osem mesiacov roku 2001. Uviedol, že realizáciou stabilizačných opatrení poklesol v roku 1999 deficit zahraničného obchodu s tovarmi a službami na menej ako 50% úrovne z roku 1998 a ďalšie významné zlepšenie sa dosiahlo aj v roku 2000. Následne výrazne poklesol aj deficit bežného účtu platobnej bilancie, pričom tohtoročný deficit bol spôsobený najmä dovozmi súvisiacimi s oživením investícií a je plne krytý prílevom priamych zahraničných investícií, a nie čerpaním zahraničných úverov. 
Informoval, že po trhu krajín Európskej únie predstavuje región zmluvných krajín Stredoeurópskej dohody o voľnom obchode druhé najvýznamnejšie obchodné teritórium Slovenskej republiky. Obrat so zmluvnými krajinami CEFTA prekročil v roku 2000 výšku 6,3 miliardy dolárov, čo predstavovalo viac ako 25%-ný podiel na obrate Slovenskej republiky. Preto v tejto súvislosti zdôraznil, že vykonávanie dohody  CEFTA sa pozitívne odráža vo vývoji obchodu Slovenskej republiky a zároveň vyjadril presvedčenie, že vzájomná spolupráca medzi krajinami CEFTA bude vytvárať základ pre vstup krajín CEFTA do európskych integračných štruktúr. 
V ďalšej časti svojho prejavu sa zameral na problematiku obchodu s poľnohospodárskymi a potravinárskymi výrobkami, ktorého liberalizačný stupeň, podľa jeho názoru, nevyjadruje možnosti krajín CEFTA. Ocenil   ukončenie dvojstranných rokovaní o ďalšej liberalizácii poľnohospodárskeho obchodu medzi Maďarskou  republikou na jednej strane a Českou republikou a Slovenskou republikou na strane druhej, ktorých výsledky sú obsahom Doplnkového protokolu č. 10 k CEFTA. Informoval, že Slovenská republika je pripravená rokovať aj s ostatnými krajinami CEFTA o ďalšej liberalizácii poľnohospodárskeho obchodu na podobnom princípe, aký bol uplatnený pri rokovaniach s Maďarskou republikou.
Predseda vlády Slovenskej republiky plne podporil prístup Chorvátskej republiky k CEFTA a uviedol, že dňa 6. novembra 2001 bola v Bratislave podpísaná dohoda o voľnom obchode s Chorvátskou republikou, ktorá sa začne predbežne vykonávať od 1. januára budúceho roka. 
V súvislosti s problematikou uznávania certifikátov a výsledkov skúšok Mikuláš Dzurinda vyjadril presvedčenie, že naďalej bude potrebné viesť intenzívne bilaterálne rokovania o vzájomnom uznávaní certifikátov a výsledkov skúšok medzi krajinami CEFTA s využitím dohôd, ktoré uzatvorili naše krajiny s Európskou úniou, pričom ďalšie bilaterálne dohody medzi stranami CEFTA v oblasti priemyselných výrobkov by mali byť v princípe založené na protokole PECA. Zdôraznil, že Slovenská republika je gestorom pre oblasť priemyselných výrobkov od roku 1996 a bude aj naďalej koordinovať spoluprácu v tejto oblasti v rámci CEFTA.
	Predseda vlády Slovenskej republiky sa venoval aj otázke rozširovania Európskej únie a informoval o stave prístupových rokovaní Slovenskej republiky do Európskej únie.  V súvislosti s budúcnosťou CEFTA po vstupe niektorých jej krajín do Európskej únie podotkol, že získanie plnoprávneho členstva niektorých krajín CEFTA v Európskej únii nebude znamenať zánik CEFTA. Ako príklad uviedol Európske združenie voľného obchodu (EFTA), ktoré prekonalo analogickú situáciu, keď po vstupe niektorých jej členských krajín do Európskej únie tieto prestali byť členmi EFTA. Odvolal sa na článok č. 41 Stredoeurópskej dohody o voľnom obchode, v ktorom je zakotvená možnosť ukončenia zmluvného vzťahu. Vyjadril svoje presvedčenie,  že krajiny CEFTA, ktoré vstúpia do Európskej únie, sa pokúsia v čo najväčšej miere eliminovať prípadné nepriaznivé dopady voči zostávajúcim zmluvným stranám CEFTA . 
	Vedúci delegácie Slovenskej republiky na záver potvrdil solidaritu so Spojenými štátmi americkými v súvislosti s teroristickými útokmi na túto krajinu a podporil posilnenie vzájomnej spolupráce s cieľom spojiť úsilie v boji proti svetovému terorizmu. 
Nakoľko Slovenská republika bude v roku 2002 predsedať Spoločnému výboru CEFTA, Mikuláš Dzurinda pozval všetkých premiérov krajín CEFTA na nasledujúci summit predsedov vlád do Slovenskej republiky. 

Predseda vlády Slovinskej republiky Janez Drnovšek na úvod pozdravil chorvátskeho premiéra Ivicu Račana a vyjadril plnú podporu prístupu Chorvátska k CEFTA, aj vzhľadom na to, že Chorvátska republika je hlavným obchodným partnerom Slovinska. Uviedol, že Chorvátsko malo väčšie problémy s integráciou ako Slovinská republika, ale je na najlepšej ceste zapojiť sa do tohto procesu. Skonštatoval, že Chorvátsko pristupuje k CEFTA v období, keď je toto zoskupenie vo fáze ukončenia prechodného obdobia v obchode s priemyselnými výrobkami a otvárajú sa možnosti bilaterálnych konzultácií v oblasti obchodu s poľnohospodárskymi komoditami. Vyzdvihol úlohu CEFTA pri príprave krajín pre vstup do Európskej únie a vyjadril nádej, že CEFTA si túto pozíciu udrží aj do budúcnosti. V súvislosti s prístupom ďalších krajín k CEFTA spomenul Macedónsko, ktoré podpísalo asociačnú dohodu s Európskou úniou a navrhol ho ako príklad na ďalšieho kandidáta pre prístup k Stredoeurópskej dohode o voľnom obchode. V tejto súvislosti podotkol, že zakladajúce krajiny CEFTA mali výhodu v dlhšom časovom období pre adaptáciu na nové podmienky, ako mali krajiny, ktoré pristupovali neskôr. 
Vedúci delegácie Slovinskej republiky sa venoval aj problematike poľnohospodárskeho obchodu. Zdôraznil, že je potrebné udržať princípy, ktoré boli stanovené pri rokovaniach o ďalšej liberalizácii obchodu s agrokomoditami, pričom upozornil na fakt, že stupeň liberalizácie v tejto oblasti je ešte stále vyšší ako úroveň liberalizácie vo vzťahu k EÚ. 
Janez Drnovšek ocenil ukončenie prechodného obdobia v liberalizácii s priemyselnými výrobkami  a vyzdvihol doterajšiu spoluprácu v rámci CEFTA. Informoval, že v minulom roku sa dovoz Slovinskej republiky z krajín CEFTA zvýšil o 12%, na druhej strane sa však zvýšil aj vývoz, a to o 11%. Vedúci slovinskej delegácie podporil ďalšiu liberalizáciu poľnohospodárskeho obchodu. V tejto súvislosti ocenil aktivitu slovenskej, českej a maďarskej strany, ktoré ukončili trilaterálne rokovania o liberalizácii obchodu s agrokomoditami a zdôraznil, že Doplnkový protokol č. 10 k CEFTA ukazuje aj ostatným krajinám CEFTA možnosť, ako si navzájom zvýšiť koncesie v tejto oblasti. Informoval, že slovinská strana má záujem znižovať colné zaťaženie u poľnohospodárskej produkcie, čoho dôkazom je aj zoznam komodít predložený všetkým ostatným stranám CEFTA, ktoré by mohli byť predmetom ďalších bilaterálnych rokovaní. Počas takýchto rokovaní by sa mala vziať do úvahy aj eliminácia exportných dotácií a subvencií. 
Predseda vlády Slovinskej republiky ocenil závery z ostatného zasadnutia Spoločného výboru, najmä riešenie problematiky ochranných opatrení bilaterálnymi konzultáciami a pokračovanie práce expertov v oblasti verejného obstarávania s cieľom dosiahnuť rovnaký prístup na trhy krajín CEFTA. Vyzdvihol spoluprácu zmluvných krajín CEFTA vo Svetovej obchodnej organizácii a pozitívne zhodnotil výsledky ostatnej ministerskej konferencie v Katare. 

Ako posledný vystúpil so svojím prejavom Ivica Račan, predseda vlády Chorvátskej republiky. Na úvod svojho vystúpenia poďakoval všetkým vedúcim delegácií za podporu Chorvátska pri prístupe k CEFTA. Pripomenul, že Chorvátsko už podpísalo dohody o voľnom obchode s viacerými zmluvnými stranami CEFTA, ako aj s Macedónskom, Bosnou a Hercegovinou, Európskym združením voľného obchodu a v štádiu prípravy je dohoda o voľnom obchode s Tureckom, Bulharskom a Rumunskom. 
Zdôraznil, že pokračovanie procesu liberalizácie a zvyšovania otvorenosti chorvátskej ekonomiky prostredníctvom intenzívnej regionálnej spolupráce je kľúčovým prvkom v stratégii rozvoja Chorvátskej republiky. Na záver konštatoval, že Chorvátsko považuje začlenenie do euro-atlantických integračných štruktúr za svoju politickú a hospodársku prioritu. 

      Rokovanie predsedov vlád krajín CEFTA ukončil vedúci rumunskej delegácie, ktorý skonštatoval, že všetci vedúci delegácií krajín CEFTA súhlasia s návrhom Deklarácie pripravenej expertami počas ich rokovania dňa 15.11.2001. V tejto súvislosti poďakoval expertom za prípravu summitu, odovzdal predsedníctvo Slovenskej republike a slovenskej delegácii poprial veľa úspechov v budúcoročnej predsedníckej činnosti. 

Bilaterálne rokovania

	Bilaterálne rokovania predsedu vlády SR Mikuláša Dzurindu s predsedami vlád Poľskej republiky a Rumunska sa uskutočnili 16.11.2001 počas summitu predsedov vlád krajín CEFTA. V rámci krátkych dvojstranných stretnutí sa premiéri informovali o hospodárskom vývoji svojich krajín s dôrazom na pokrok v negociačnom procese v rámci predvstupových rokovaní s Európskou úniou.  

Podpis Doplnkového protokolu č. 10 k CEFTA

Doplnkový protokol č. 10 k CEFTA, ktorý obsahuje výsledky rokovaní o ďalšej liberalizácii poľnohospodárskeho obchodu medzi SR/ČR na jednej strane a MR na strane druhej, podpísali štátni tajomníci zodpovední za zahraničný obchod krajín CEFTA dňa 16.11.2001 v Bukurešti počas stretnutia predsedov vlád zmluvných krajín CEFTA. Za Slovenskú republiku tento doplnkový protokol podpísal štátny tajomník Ministerstva hospodárstva SR Peter Brňo. 

Podpis Doplnkového protokolu č. 11 k CEFTA

Doplnkový protokol č. 11 k CEFTA upravujúci pravidlá pôvodu tovaru podpísali štátni tajomníci zodpovední za zahraničný obchod krajín CEFTA dňa 16.11.2001 v Bukurešti počas stretnutia predsedov vlád zmluvných krajín CEFTA. Za Slovenskú republiku ho podpísal štátny tajomník Ministerstva hospodárstva SR Peter Brňo. 

Podpis Deklarácie predsedov vlád krajín CEFTA

Všetci vedúci delegácií vyjadrili svoj súhlas so znením "Deklarácie predsedov vlád krajín CEFTA" a slávnostne ju podpísali po ukončení plenárneho zasadnutia. 

Závery zo stretnutia predsedov vlád krajín CEFTA 

Predsedovia vlád krajín CEFTA sa v Bukurešti dohodli:

-	že v súvislosti s problémami existujúcimi v obchode s poľnohospo-dárskymi komoditami je potrebné ďalšie spoločné úsilie zamerané na dosiahnutie takých riešení, ktoré by nepoškodzovali záujmy žiadnej krajiny CEFTA. V tejto súvislosti zdôraznili úlohu bilaterálnych rokovaní a súhlasili, že vhodný rámec poskytujú závery Spoločného výboru CEFTA, ktorý prijal odporúčania Podvýboru pre poľno-hospodársky obchod;

-	na pokračovaní v identifikácii možných spôsobov zlepšenia fungovania CEFTA, zahrňujúc monitoring plnenia príslušných záväzkov vyplývajúcich z tejto dohody;

-	na ďalšej intenzifikácii bilaterálnych rokovaní týkajúcich sa vzájomného uznávania výsledkov skúšok a certifikátov, berúc do úvahy vývoj vo vzťahu k EÚ;

-	na podpore aktivít propagujúcich obchod a kontaktov medzi obchodnými spoločnosťami a profesionálnymi asociáciami;

-	na pokračovaní výmeny informácií medzi krajinami CEFTA o stave ich prístupových rokovaní k EÚ. V tejto súvislosti otvorili otázku budúcnosti CEFTA po vstupe jej niektorých krajín do EÚ; 

-	že krajiny CEFTA sú pripravené preveriť žiadosť o prístup k CEFTA u tých krajín, ktoré spĺňajú príslušné kritériá;

-	že rokovania o prístupe Chorvátskej republiky k CEFTA budú ukončené počas nasledujúceho roka;

-	na zintenzívnení spolupráce krajín CEFTA počas nového kola multilaterálnych rokovaní v rámci WTO;

-	na potrebe posilniť regionálnu spoluprácu a úspešne implementovať Akčný plán Varšavskej konferencie o boji proti terorizmu, zahrňujúc výmenu informácií s cieľom efektívne bojovať proti terorizmu a organizovanému zločinu. 

    Predsedovia vlád ocenili možnosť začať bilaterálne konzultácie medzi príslušnými krajinami CEFTA, ktoré sa budú týkať zmeny bilaterálnych protokolov obsahujúcich poľnohospodárske koncesie. Predsedovia vlád Slovenskej republiky, Českej republiky a Maďarskej republiky zdôraznili, že ich krajiny sú pripravené rokovať o ďalšej liberalizácii poľnohospodárskeho obchodu na podobnom princípe, aký bol uplatnený počas rokovaní medzi Slovenskom a Českom na jednej strane a Maďarskom na strane druhej.  

           Vedúci delegácií sa dohodli, že ďalšie stretnutie predsedov vlád krajín CEFTA sa uskutoční na jeseň roku 2002 v Slovenskej republike.