3.

Správa o stave a vývoji 
finančného trhu 

za prvý polrok 2008

Národná banka Slovenska								2008

Úvod
Správu o stave a vývoji finančného trhu za prvý polrok 2008 predkladá Národná banka Slovenska na základe povinnosti, ktorá jej vyplýva z §1, ods. 3, písm. e) zákona č. 747/2004 Z. z. o dohľade nad finančným trhom v znení neskorších predpisov.

Správa je rozdelená do troch častí. Prvou je popis inštitúcií a štruktúry finančného trhu. Súčasťou tejto časti je aj informácia o vlastníckej štruktúre inštitúcií finančného trhu. V druhej časti je vlastná analýza finančného sektora za prvý polrok 2008. Správa popisuje súčasné trendy na finančnom trhu, zameriava sa na hospodárenie finančných inštitúcií a venuje sa rizikám, ktorým sú inštitúcie vystavené. Tretia časť obsahuje analytické dáta finančného trhu a ich metodiku.

Finančné informácie o jednotlivých inštitúciách boli v prvom rade čerpané z informačných systémov NBS a z podkladov spracovaných jednotlivými odbormi útvaru dohľadu nad finančným trhom. Doplnkovým zdrojom boli údaje zo Štatistického úradu SR, Eurostatu, Európskej centrálnej banky a z iných externých zdrojov a komerčných informačných systémov.

Obsah
Zhrnutie vývoja na slovenskom finančnom trhu za prvý polrok 2008
1 Inštitúcie a štruktúra slovenského finančného trhu
1.1 Typy a počty inštitúcií slovenského finančného trhu
Bankový sektor
Sektor poisťovní
Sektor kolektívneho investovania
Sektor dôchodkového sporenia
Obchodníci s cennými papiermi
1.2 Vlastnícka štruktúra a majetkové prepojenia finančného sektora
2 Analýza finančného trhu
2.1 Integrovaný pohľad na finančný trh
Hlavné trendy v slovenskom finančnom sektore
Finančné aktíva domácností
Riziká
2.2 Aktivity v jednotlivých sektoroch finančného trhu
Bankový sektor
Sektor poisťovní
Sektor kolektívneho investovania
Sektor dôchodkového sporenia
3 Prílohy
3.1 Analytické dáta
3.2 Metodika údajov
3.3 Použitá terminológia a skratky

Zhrnutie vývoja na slovenskom finančnom trhu za prvý polrok 2008

Výraznejší vplyv krízy na svetových finančných trhoch na domáci finančný sektor v prvom polroku 2008
Situácia v domácom finančnom sektore v prvom polroku 2008 bola ovplyvnená krízou na svetových finančných trhoch. Subjekty domáceho finančného sektora boli ovplyvnené v rozličnej miere. Dopad v prvom polroku pocítili investície na finančných trhoch. Negatívny vývoj na finančných trhoch tak zaznamenali investície vo vybraných podielových fondoch a vybraných fondoch dôchodkového sporenia.
Kým v roku 2007 pocítili finančnú krízu skôr klienti finančných inštitúcií, ako samotné inštitúcie, v prvom polroku 2008 sa nielen prehĺbil dopad na spomínaných klientov finančných inštitúcií, ale krízu začali pociťovať aj niektoré finančné inštitúcie. Prejavilo sa to poklesom tempa rastu ich aktivity a tiež vyšším tlakom na ziskovosť. Relatívny vplyv krízy na finančné inštitúcie však zatiaľ ostáva výrazne nižší, v porovnaní s vplyvom krízy na ich klientov.

Pokračoval rast úverov klientom v bankovom sektore 
Bankový sektor patril k tým sektorom, ktoré v prvom polroku výrazne nepocítili dopad finančnej krízy. Nárast aktív v prvom polroku 2008 v sebe skrýval pokračujúcu orientáciu bánk na financovanie klientov. Silný domáci ekonomický rast spojený s vysokou spotrebou, investíciami a rastom na trhu nehnuteľností vytvoril podmienky pre výrazný dopyt, najmä zo strany podnikového sektora a domácností. Predovšetkým úvery týmto dvom sektorom zaznamenali v prvom polroku 2008 najväčšie nárasty v porovnaní s predošlými obdobiami.
Aj v prvom polroku 2008 pokračoval pokles investícií do cenných papierov.
Popredné miesto v rámci pasív slovenského bankového sektora si v prvom polroku 2008 naďalej udržiavali zdroje od klientov, aj keď ich podiel vykazoval klesajúcu tendenciu. S výnimkou zdrojov od podnikov a verejnej správy ostatné agregáty zaznamenali rastúci trend. Celkové zdroje od klientov aj v prvom polroku 2008 presahovali objem úverov klientom, aj keď s výrazne klesajúcim trendom.
Rástol tiež podiel zdrojov od bánk, keď stúpali najmä zdroje od zahraničných bánk. Pokračovala emisia cenných papierov, hlavne vo forme hypotekárnych záložných listov, čo odzrkadľuje neustály vysoký dopyt po hypotekárnych úverov zo strany klientov.

Pokračoval pozitívny vývoj vo finančnej situácii bankového sektora
Prvý polrok 2008 bol z pohľadu vytvoreného zisku v bankovom sektore pozitívnym obdobím. Čistý zisk bánk stúpol medziročne o takmer 10 %. V prvom polroku 2008 banky ťažili najmä zo silného rastu úrokových príjmov. Napriek poklesu marží banky ťažili najmä zo silného rastu novoposkytnutých úverov. Medziročne stúpali aj neúrokové príjmy, najmä z poplatkov. Zmiešané výsledky dosiahli banky pri obchodovaní. Negatívne trendy sa týkali najmä vybraných bánk pri obchodovaní s dlhovými a majetkovými cennými papiermi. V sektore medziročne stúpli náklady na tvorbu opravných položiek.
Počas prvého polroka 2008 pokračoval trend postupného zvyšovania vlastných zdrojov v jednotlivých bankách bankového sektora, prevažne z dôvodu nerozdeleného zisku z minulých rokov. Požiadavka na vlastné zdroje v sledovanom období bola všetkými bankami vykázaná menšia, ako bola sledovaná hodnota ich vlastných zdrojov. Oproti decembru 2007 sa výrazne nezmenil ani podiel kreditného, operačného a trhového rizika na požiadavkách na vlastné zdroje.
Na druhej strane banky dlhodobo znižujú pomer vlastných zdrojov k rizikovo váženým aktívam. Najmä vzhľadom aktuálnu situáciu na finančných trhoch a tiež vzhľadom na výsledky stresového testovania to môže v budúcnosti znamenať vyšší tlak na vybrané inštitúcie, pričom cena kapitálu sa zvyšuje a viaceré materské finančné skupiny sú obdobnému tlaku vystavené už dnes. 

Vývoj vo vybraných sektoroch finančného trhu ovplyvnený finančnou krízou
Finančná kríza sa v prvom polroku 2008 prejavila na výnosnosti aktív poisťovní vrátane aktív kryjúcich Unit-linked produkty. Ziskovosť poisťovní, najmä tých väčších, poklesla v porovnaní s prvým polrokom 2007. Rast technického poistného si udržal približne rovnaké tempo rastu ako v prvom polroku 2007. Podľa očakávania väčšiu časť technického poistného tvorilo poistné v životnom poistení, vďaka pretrvávajúcemu vyššiemu medziročnému rastu v porovnaní s neživotným poistením. Z hľadiska jednotlivých poistných odvetví, trhovej koncentrácie a škodovosti v neživotnom poistení nenastali výrazné zmeny v porovnaní s predchádzajúcim obdobím. Jedinou významnou zmenou bolo spomalenie rastu Unit-linked produktu na čo mala vplyv aj jeho negatívna výkonnosť.

Počas prvého polroka 2008 došlo k významnému nárastu objemu klientskych obchodov s cennými papiermi, realizovaných prostredníctvom obchodníkov s cennými papiermi. Rástol hlavne objem obchodov s derivátmi a nástrojmi peňažného trhu. Požiadavka na vlastné zdroje týchto subjektov spĺňala predpísanú úroveň s dostatočnou rezervou.

Objem majetku spravovaný v sektore kolektívneho investovania na Slovensku počas prvej polovice roka 2008 stagnoval, keď prílev nových investícií do tuzemských fondov bol kompenzovaný úbytkom majetku vo fondoch zahraničných správcovských spoločností. Atmosféra neistoty na finančných trhoch priala predovšetkým domácim peňažným fondom, ktoré zaznamenali výraznejší nárast aktív. S výnimkou podielových fondov peňažného trhu výrazne klesala výkonnosť všetkých druhov fondov. K najväčšiemu medziročnému znehodnoteniu investícií došlo v akciových fondoch a fondoch fondov.

V oblasti dôchodkového sporenia bolo obdobie prvého polroka 2008 ovplyvnené otvorením druhého dôchodkového piliera, ktoré umožnilo vstup novým sporiteľom a výstup zúčastneným sporiteľom. Napriek tomu v uvedenom období pokračoval rast objemu spravovaného majetku v tomto sektore.
V štruktúre podľa typov fondov v prípade druhého dôchodkového piliera dominovali naďalej rastové fondy, kým v prípade tretieho dôchodkového piliera príspevkové fondy. Na zloženie investícií v dôchodkových fondoch mala vplyv hlavne pokračujúca finančná kríza, ktorá sa rozšírila aj na iné segmenty finančného trhu a prejavila sa poklesom objemu akciovej zložky portfólií, ako aj zmenou v štruktúre dlhopisovej zložky portfólia s tým, že viac investícií smerovalo do štátnych dlhopisov. Priemerná medziročná výkonnosť rastových a vyvážených fondov v druhom pilieri, ale aj príspevkových fondov v treťom pilieri dôchodkového sporenia sa dostala k júnu 2008 do červených čísiel.

V bankách stúpalo najmä kreditné riziko
Negatívny vývoj na finančných trhoch zatiaľ bankový sektor výrazne nepocítil. Vybrané banky zaznamenali zníženie hodnoty ich finančných aktív v dôsledku poklesu trhových faktorov. Neznamená to však, že bankový sektor krízu nepocítil. Sektor ako celok zaznamenal najmä nárast cien zdrojov na medzibankovom trhu, ktoré sa postupne prejavili na cenách za primárne zdroje od klientov a požadovaných výnosoch pri emisiách cenných papierov.
Napriek len miernemu dopadu finančnej krízy na bankový sektor sa veľkosť podstupovaného rizika v bankách v prvom polroku 2008 zvýšila. Dôvodom bolo predovšetkým kreditné riziko domácností a podnikov.
Nárast kreditného rizika voči domácnostiam súvisí najmä s výrazným rastom poskytnutých úverov domácnostiam. Zhoršovali sa viaceré indikátory kreditného rizika v portfóliu úverov domácnostiam. Najmä vysoké ceny nehnuteľností zvyšovali priemernú výšku poskytnutého úveru, čím aj stúpali mesačné úverové splátky. Nárast bol vyšší ako zvyšovanie disponibilných príjmov domácností, čím rástol podiel úverových splátok na príjmoch domácností. 
Riziko bánk vo vzťahu k domácnostiam, sa zvyšovalo najmä rastom objemu nových úverov. Hlavne v roku 2007 a v prvom polroku 2008 dosiahol objem nových úverov najvyššie hodnoty. Tie pre banky predstavujú vyššie riziko ako úvery poskytnuté skôr. Výška zaťaženia splátkami voči príjmom bola vyššia ako pri skôr poskytnutých úveroch. Rozdiely existujú najmä pri úveroch poskytnutých v roku 2007 a 2008, keď ceny nehnuteľností dosahovali najvyššie nárasty, čím aj splátky úverov dosahovali najvyššie objemy. Nové úvery sú pre banky rizikovejšie aj z pohľadu výšky zabezpečenia. Vysoké ceny nehnuteľností a snaha o udržanie trhového podielu prinútili banky znižovať požiadavky na hodnotu kolaterálu v pomere k výške poskytnutého úveru.

Kreditné riziko právnických osôb je hodnotené z pohľadu vybraných skupín klientov bánk. Takmer jednu tretinu z vystavenia voči právnickým osobám tvoria úvery a dlhové cenné papiere bankových skupín. Podstatnú časť vystavenia tvoria pohľadávky voči vlastným bankovým skupinám. Vystavenia voči bankám sú všeobecne chápané ako menej rizikové vystavenia. Potvrdzuje to aj veľmi nízky podiel zlyhaných pohľadávok voči bankovým skupinám. Kreditné riziko týchto pohľadávok však stúplo najmä v súvislosti s prebiehajúcou svetovou finančnou krízou. Ratingové hodnotenie bolo znížené u niektorých bankových skupín, voči ktorým majú domáce banky vystavenie. Výhľad kreditného rizika bankových skupín v EÚ a USA v najbližšom období je skôr negatívny.
Významnú časť portfólia úverov právnickým osobám tvoria úvery kľúčovým klientom. Tie tvoria úvery voči veľkým nadnárodným spoločnostiam, domácim štátnym podnikom a samospráve, domácim súkromným podnikom a domácim finančným spoločnostiam. Rizikovosť u jednotlivých bánk je daná najmä podielom týchto skupín na celkovom portfóliu. Najväčšiu časť vystavenia majú banky voči malým klientom. Úvery voči malým klientom vykazujú aj najväčší pomer zlyhaných úverov.
Veľkosť kreditného rizika bánk bola testovaná aj vybranými stresovými testami, ktoré hodnotili citlivosť bánk na špecifické negatívne situácie. Výsledky naznačujú pomerne dobrú odolnosť bankového sektora na výrazne nepriaznivé trendy. Výsledky v jednotlivých bankách sa značne odlišovali. V porovnaní s rokom 2007 sa citlivosť bánk na stresové podmienky výrazne nemenila. Najväčšiu citlivosť vykazovali banky voči scenáru nárastu zlyhaných úverov kombinovaného s pozastavením úverovej aktivity.
Trhové riziká v bankovom sektore boli napriek prebiehajúcej kríze nevýznamné. Dôvodom bol konzervatívny prístup bánk, keď banky väčšinou otvorené trhové pozície uzatvárali.
Z hľadiska hodnotenia rizika likvidity z krátkodobého pohľadu nenastali v bankovom sektore významné zmeny. Sektor ako celok vykazuje dostatočné hodnoty sledovaných ukazovateľov. V niektorých bankách sa však krátkodobá likvidita zhoršila. Pri viacerých bankách je pre dosahovanie dostatočnej likvidity podstatné udržanie stabilného jadra vkladov. Niektoré banky vykázali zvýšenú citlivosť na stresové scenáre výberu vkladov klientov a vkladov nerezidentských bánk. Pri dlhodobejšom pohľade na likviditu je dôležité, že u väčšiny bánk sú úverové aktivity financované zo stabilných klientskych vkladov alebo emisií dlhodobejších cenných papierov. V prvom polroku však dochádzalo v sektore k zhoršovaniu týchto ukazovateľov.

Nárast trhových rizík v ostatných sektoroch finančného trhu
Veľkosť rizika, ktoré podstupoval finančný sektor v prvom polroku 2008 sa v porovnaní s predošlými obdobiami zvýšila. Do veľkej miery to súvisí s krízou na svetových finančných trhoch.
Turbulencie na finančných trhoch zvýšili v polroku najmä trhové riziká. Napriek poklesu bolo akciové riziko naďalej dominantným rizikom vo vybraných podielových fondoch, príspevkových fondoch v treťom dôchodkovom pilieri a vyvážených a rastových fondoch v druhom dôchodkovom pilieri. Úrokové riziko bolo pomerne mierne a vyskytovalo sa najmä vo všetkých fondoch druhého piliera dôchodkového sporenia. V prvom polroku 2008 však mierne stúplo v dôsledku väčšej volatility domácich úrokových sadzieb a nárastu podielu dlhopisov. Riziku zmeny výmenných kurzov boli vystavené iba vybrané príspevkové fondy v treťom pilieri dôchodkového sporenia a vybrané podielové fondy. Po prijatí eura sa očakáva pokles devízového rizika, keďže časť otvorených pozícií je v mene euro, ktorá sa stane domácou menou.

Testovanie dopadu rôznych scenárov vývoja finančnej krízy
Schopnosť domáceho finančného sektora voči rôznym scenárom vývoja finančnej krízy bola hodnotená v rámci stresového testovania. Scenáre ukázali najmä vyššiu citlivosť bankového sektora na riziko podnikového sektora. Kreditné riziko domácností, resp. trhové riziká by mali výraznejší dopad iba v niektorých bankách.
Dôchodkové fondy a podielové fondy by boli zasiahnuté najmä poklesom akciových trhov a podielové fondy investujúce do amerických akcií pravdepodobne aj devízovým rizikom. Podiel aktív, ktoré by boli výraznejšie znehodnotené, by však nebol výrazný, keďže približne tri štvrtiny investícií do podielových fondov sú investované relatívne konzervatívne vo fondoch peňažného trhu, resp. v dlhopisových fondoch. Konzervatívne dôchodkové fondy a poisťovne by z dôvodu trhových rizík nezaznamenali takmer žiadne straty.

1 Inštitúcie a štruktúra slovenského finančného trhu
	1.1 Typy a počty inštitúcií slovenského finančného trhu
	
Bankový sektor
Počet bánk aj počet pobočiek zahraničných bánk na slovenskom finančnom trhu sa k 30.6.2008 zvýšil oproti koncu júna 2007 o 1, celkovo teda pôsobilo v Slovenskej republike 17 bánk a 10 pobočiek zahraničných bánk. Počet stavebných sporiteľní sa nezmenil, hypotekárnu licenciu malo 9 bánk.
20. novembra 2007 bolo udelené bankové povolenie Československej obchodnej banke, ktorá sa tak k 1.1.2008 transformovala z pobočky zahraničnej banky na dcérsku spoločnosť. 
Úverové družstvo UNIBON, spořitelní a úvěrní družstvo, organizačná zložka zahraničnej osoby k 30.6.2008 ešte nezačala vykonávať svoju činnosť.
Národná banka Slovenska svojim rozhodnutím zo dňa 16. júna 2008 udelila predchádzajúci súhlas spoločnosti KBC Bank N.V., Belgicko na nadobudnutie 100 %-ného podielu na základnom imaní a hlasovacích právach ISTROBANKY, a. s.
Počet zahraničných subjektov voľne poskytujúcich cezhraničné bankové služby vzrástol o 83 celkovo na 226 ku koncu prvého polroka 2008.
Počet slovenských bánk pôsobiacich v zahraničí prostredníctvom pobočky alebo zastúpenia sa v sledovanom období nemenil. Slovenské banky mali jednu zahraničnú pobočku (Všeobecná úverová banka, a.s., pobočka Praha) a jedno zastúpenie v zahraniční (Volksbank, a.s., v Taliansku).
Sektor poisťovní
Počet poisťovní sa k 30.6.2008 zvýšil o 1 životnú poisťovňu oproti 30.6.2007 (TEDA životná poisťovňa, a.s.), ku koncu prvého polroka 2008 tak pôsobilo na Slovensku celkovo 24 poisťovní. Z toho 6 životných, 4 neživotné a 14 životných aj neživotných poisťovní.
Na základe slobody poskytovania služieb ku koncu prvého polroka 2008 poskytovalo svoje služby celkovo 412 poisťovní, teda o 89 viac ako pred rokom. Z toho 12 poisťovní poskytovalo svoje služby prostredníctvom pobočky (medziročný nárast o 5 pobočiek) a 400 bez zriadenia pobočky (medziročný nárast o 84 pobočiek).
Počet poisťovní so sídlom na území Slovenskej republiky poskytujúce poisťovacie služby v inom členskom štáte EÚ na základe slobodného poskytovania služieb bez zriadenia pobočky bol 10, prostredníctvom pobočky 3, počet týchto poisťovní sa v období 30.6.2007 – 30.6.2008 nemenil.
K infraštruktúre poistného trhu ďalej patria sprostredkovatelia poistenia a sprostredkovatelia zaistenia. S účinnosťou od 1.9.2005 sa podľa zákona č. 340/2005 Z. z. o sprostredkovaní poistenia a sprostredkovaní zaistenia a o zmene a doplnení niektorých zákonov zriadil register sprostredkovateľov poistenia a sprostredkovateľov zaistenia, ktorý vedie NBS.
Sektor kolektívneho investovania
Počet ani zloženie tuzemských správcovských spoločností sa nemenil, na trhu ich pôsobilo celkovo 10.
Počet otvorených podielových fondov sa k 30.6.2008 zvýšil v ročnom porovnaní o 19 na 79, počet uzavretých podielových fondov klesol o 3 na 41, počet špeciálnych podielových fondov ostal na úrovni 5.
Počet zahraničných správcovských spoločností a zahraničných investičných spoločností stúpol o 27 na konečných 59 ku koncu júna 2008.
Sektor dôchodkového sporenia
Počet dôchodkových správcovských spoločností ani doplnkových dôchodkových spoločností sa nemenil. Počet dôchodkových správcovských spoločností je 6, spolu spravujú 18 fondov, počet doplnkových dôchodkových spoločností je 5, celkovo spravujú 14 fondov. 
Obchodníci s cennými papiermi
Počet obchodníkov s cennými papiermi sa zvýšil od 30.6.2007 o 5 na 36, z toho počet bánk a pobočiek zahraničných bánk bol 19. Zvýšil sa aj počet zahraničných subjektov pôsobiacich v Slovenskej republike ako obchodník s cennými papiermi na 762.

Tabuľka 1 Počty finančných inštitúcií v júni 2008 a v júni 2007
				
	Počet inštitúcií k 30.06.2008	Počet inštitúcií k 30.06.2007	Zmena	
	 	 		
Počet bánk v SR	17	16	+1	
              stavebné sporiteľne	3	3		
              banky s hypotekárnou licenciou	9	8	+1	
Počet pobočiek zahraničných bánk v SR	10(*)	9	+1	
Počet zastúpení zahraničných bánk v SR	8	9	-1	
Počet zahraničných subjektov voľne poskytujúcich cezhraničné bankové služby	226	143	+83	
Počet poisťovní v SR	24	23	+1	
životné	6	5	+1	
neživotné	4	4		
univerzálne	14	14		
Poisťovne poskytujúce služby na základe slobody poskytovania služieb	412	323	+89	
z toho: Bez zriadenia pobočky	400	316	+84	
z toho: Prostredníctvom pobočky	12	7	+5	
Počet dôchodkových správcovských spoločností	6	6		
Počet doplnkových dôchodkových spoločností	5	5		
Počet doplnkových dôchodkových poisťovní	0	0		
Počet tuzemských správcovských spoločností v SR	10	10		
Počet zahraničných správcovských spoločností a zahraničných investičných spoločností	59	32	+27	
Počet obchodníkov s cennými papiermi	36	31	+5	
   z toho: banky a pobočky zahraničných bánk	19	18	+1	
Počet zahraničných subjektov pôsobiacich v SR ako obchodník s cennými papiermi	762	344	+418	

*/UNIBON, spořitelní a úvěrní družstvo, organizačná zložka zahraničnej osoby k 30.6.2008 ešte nezačala vykonávať činnosť

	1.2 Vlastnícka štruktúra a majetkové prepojenia finančného sektora
Tabuľka 2 Vlastnícka štruktúra finančného sektora podľa krajín v júni 2008 (v %)
	Banky	Poisťovne 	Dôchodkové správcovské spoločnosti	Doplnkové dôchodkové spoločnosti	Správcovské spoločnosti	Obchodníci s cennými papiermi	
Slovensko	8,06	8,16	41,28	27,43	88,8	0,67	
Krajiny EÚ (bez SR)	89,08	89,81	58,72	72,14	11,2	96,14	
Česko	16,23		5,71			22,05	
Francúzsko	0,49	1,9				0,54	
Holandsko	1,06	16,37	16,51	41,78		1,21	
Luxembursko	21,72					25,04	
Maďarsko	3,48	4,17				3,98	
Nemecko	1,49	1,89					
Rakúsko	34,84	52,64				37,00	
Taliansko	0,10						
Portugalsko	0,11						
Spojené kráľovstvo	0,06	7,16				0,06	
Ostatné		5,68	36,50	30,36	11,2		
Krajiny mimo EÚ	2,86	2,03		0,43		3,18	
-	Zdroj: NBS
-	Vlastnícka štruktúra vyjadruje prvého vlastníka spoločností; podiely sú merané ako percento na základnom imaní

Vo vlastníckej štruktúre nenastali v období od 30.6.2007 do 30.6.2008 významné zmeny. Podľa pravidla posledného vlastníka vyše 90% majetku finančného sektora vlastnili zahraničné spoločnosti. V najväčšej miere sú tu zastúpené členské štáty Európskej únie. Banky a poisťovne sú spravidla vlastnené priamo zahraničnou finančnou skupinou, správcovské spoločnosti a dôchodkové správcovské spoločnosti sú často vlastnené prostredníctvom bánk alebo poisťovní.
Najväčší podiel na majetkovej štruktúre finančného sektora majú finančné skupiny, či už bankové alebo poisťovacie. Zahraničné banky investovali najmä do domáceho bankového sektora a sektora kolektívneho investovania, zahraničné poisťovne majú hlavné zastúpenie v dôchodkových správcovských spoločnostiach a domácich poisťovniach.

2 Analýza finančného trhu
	2.1 Integrovaný pohľad na finančný trh
Hlavné trendy v slovenskom finančnom sektore
Prvý polrok 2008 bol zároveň druhým polrokom prebiehajúcej krízy na svetových finančných trhoch. Napriek pokračujúcej orientácii domácich finančných inštitúcií na slovenské trhy, ktorá zabránila priamemu dopadu krízy na finančný sektor v roku 2007 a pokračujúcemu rastu aktív vo väčšine sektorov finančného trhu (Graf 1), môžeme v prvom polroku 2008 pozorovať niektoré nové situácie.

Graf 1 Objem aktív alebo objem spravovaného majetku v jednotlivých segmentoch finančného trhu

-	Zdroj: NBS
-	Údaje sú v mld. Sk

V roku 2007 pocítili finančnú krízu skôr klienti finančných inštitúcií, ako samotné inštitúcie, čo bolo predovšetkým dôsledkom vystavenia týchto klientov voči akciovým trhom (najmä výnosy niektorých podielových fondov a unit-linked produktov). V prvom polroku 2008 sa nielen prehĺbil dopad na spomínaných klientov finančných inštitúcií (okrem uvedených produktov sa pridali aj niektoré dôchodkové fondy)(Graf 9), ale krízu začali pociťovať aj niektoré finančné inštitúcie. Prejavilo sa to poklesom tempa rastu ich aktivity (Graf 2) a tiež vyšším tlakom na ziskovosť (Graf 3).
Vplyv krízy na aktivitu a ziskovosť finančných inštitúcií však zatiaľ ostáva výrazne nižší, v porovnaní s vplyvom krízy na ich klientov. V prípade bánk to súvisí so skutočnosťou, že znehodnotenie časti finančných aktív domácností nebolo sprevádzané znehodnotením ich finančných záväzkov, teda úverov.

Graf 2 Absolútne a relatívne prírastky aktív jednotlivých segmentov finančného trhu

-	Zdroj: NBS
-	Údaje o objemoch (pravá os) sú v mld. Sk
-	Údaje o relatívnych zmenách (ľavá os) sú v %

Pokles veľkosti relatívnych zmien je vo viacerých prípadoch (najmä dôchodkové fondy) spôsobený bázickým efektom, alebo posilňovaním slovenskej koruny, ktoré znížilo hodnotu aktív v cudzej mene S výnimkou podielových fondov ho nie je možné interpretovať ako dopad krízy.
Dôležitý je však pokles absolútneho prírastku vo väčšine segmentov, ktorý môže naznačovať zmiernenie aktivity v prvom polroku 2008, v porovnaní s druhým  polrokom 2007.

Graf 3 Priemerná hodnota ROE v jednotlivých segmentoch

-	Zdroj: NBS

Výsledkom tohto vývoja je pokračovanie dlhodobého trendu, pri ktorom majú jednotlivé sektory približne konštantný podiel na celkovom majetku (Graf 4) s tým, že dôchodkové fondy II. piliera postupne zvyšujú spoj podiel na úkor bankového sektora. 

Graf 4 Podiely na aktívach a spravovanom majetku – subjekty dohliadané NBS

-	Zdroj: NBS

Popri dohliadaných subjektoch vykonávali svoju činnosť lízingové spoločnosti, spoločnosti splátkového financovania a faktoringové spoločnosti, pričom väčšina z nich je súčasťou bankových skupín. Úverová aktivita bánk v oblasti spotrebiteľských úverov bola v prvom polroku 2008, na rozdiel od druhého polroka 2007, vyššia ako aktivita spoločností splátkového predaja, resp. lízingových spoločností. Kým banky boli schopné v prvom polroku 2008 poskytnúť 4,9 mld. Sk spotrebiteľských úverov oproti 3,4 mld. Sk v druhom polroku 2007, nebankové subjekty v rovnakých obdobiach poskytli 1,7 mld. Sk oproti 7,3 mld. Sk.
Dôsledkom spomalenia ich aktivity mierne klesol podiel lízingových spoločností a spoločností splátkového financovania na celkovom majetku finančného trhu (Graf 5).

Graf 5 Podiely na aktívach a spravovanom majetku – všetky subjekty

-	Zdroj: NBS

Na druhej strane, nepriame financovanie (poskytovanie úverov, lízing a faktoring) aj naďalej predbiehalo priame financovanie prostredníctvom Bratislavskej burzy cenných papierov (Graf 6).

Graf 6 Priame a nepriame financovanie

-	Zdroj: NBS
Takáto situácia je logická vzhľadom na nízky význam BCPB v rámci EÚ a tiež faktu, že viaceré veľké firmy, ktoré by mohli byť emitentmi cenných papierov, sú buď financované v rámci svojej materskej skupiny, alebo emitujú cenné papiere na iných burzách ako je BCPB.
Pokračujúca úverová aktivita bankových aj nebankových subjektov prispela k vyššiemu zadlžovaniu podnikov a domácností. V kombinácii s poklesom vkladov podnikov v bankách to viedlo k zvýšeniu celkového podielu pasív na aktívach v oboch sektoroch.

Graf 7 Finančné aktíva a pasíva domácností a podnikov

-	Zdroj: NBS
-	Percento vyjadruje podiel finančných záväzkov na finančných aktívach

Pre finančný sektor to v dlhodobom horizonte môže viesť k celkovo nižšej likvidite, čo najmä v prípade bánk môže zvýšiť náklady na získavanie zdrojov na poskytovanie úverov.
Finančné aktíva domácností
Graf 8 Finančné aktíva domácností: zmeny z hľadiska likvidity

-	Zdroj: NBS
-	Údaje na ľavej osi sú v mld. Sk

Z hľadiska objemov pokračoval pozitívny trend rastu finančných aktív domácností vo všetkých produktoch. Podobne ako minulé roky, najrýchlejšie rástli prostriedky na dôchodkových účtoch, zatiaľ čo absolútnu prevahu z hľadiska objemu si zachovali bankové vklady (Graf 8).

Rozdielne sa vyvíjala výkonnosť finančných aktív domácností. Na jednom konci intervalu sa nachádzali konzervatívne dôchodkové fondy s priemernou výkonnosťou 3,8 % a bankové vklady, kde sadzby na termínované vklady mierne stúpli na priemerných 2,8 %, a na opačnom konci intervalu boli unit-linked produkty s výkonnosťou –10,1 % alebo čisto akciové fondy s výkonnosťou –29,3 %.

Graf 9 Výkonnosť jednotlivých typov finančných aktív domácností

-	Zdroj: NBS
-	Výkonnosť je počítaná p. a. (pri bankách je to priemerná hodnota)
-	Údaje o výnosoch pripísaných v životnom poistení nie sú k dispozícii

Graf 10 Štruktúra finančných aktív domácností z hľadiska výkonnosti, likvidity a rizika

-	Zdroj: NBS
-	Veľkosť kruhu reprezentuje objem aktív
-	Údaje o výnosoch  pripísaných v životnom poistení nie sú k dispozícii
-	Minimálna zmluvná viazanosť je uvedená v rokoch

Pre úspory domácností je dôležité, že podstatná časť ich objemu bola uložená v menej citlivých nástrojoch (bankové vklady) alebo produktoch, kde je horizont sporenia dostatočne dlhý, aby kompenzoval volatilitu finančných trhov (dôchodkové sporenie).
Riziká
Okrem rizík, ktoré sú špecifické pre jednotlivé inštitúcie (napr. kreditné riziko pre banky), boli inštitúcie vystavené aj trhovým rizikám, t.j. devízovému riziku, akciovému riziku a úrokovému riziku.

Počas prvého polroka 2008 zostala devízová pozícia bankového sektora ako celku takmer uzatvorená. Väčšina bánk nebola vystavená výraznejšiemu devízovému riziku. Dôvodom je, že banky svoju otvorenú devízovú pozíciu v súvahe, ktorá bola väčšinou krátka, uzatvárali menovými derivátmi v podsúvahe.

Pri analýze citlivosti na úrokové riziko sa ukázalo, že bankový sektor ako celok nie je vystavený výraznejšiemu riziku. Vo väčšine prípadov sú dlhové cenné papiere preceňované na reálnu hodnotu  v súvahe zabezpečené úrokovými derivátmi v podsúvahe, resp. v prípade pohybu úrokových sadzieb by utrpeli iba menšie straty.

Vo väčšine aktív poisťovní je trhové riziko, ktoré by mohlo mať priamy dosah na vykázaný výsledok hospodárenia, takmer zanedbateľné. Dôvodom je, že devízové pozície sú vo väčšine poisťovní uzatvorené, podiel investícií  do akcií a podielových listov preceňovaných na reálnu hodnotu proti zisku a strate tvorí iba 0,8 % aktív (a v žiadnej poisťovni nepresahuje 6 % aktív) a podiel investícií do dlhových cenných papierov preceňovaných na reálnu hodnotu proti zisku a strate iba 2,7 % aktív.
Treba však poznamenať, že hodnota aktív viacerých poisťovní je vystavená zmenám úrokových sadzieb, keďže veľkú časť aktív poisťovní tvoria dlhové cenné papiere, v niektorých poisťovniach dokonca s relatívne vysokou duráciou. Tieto cenné papiere však nie sú preceňované na reálnu hodnotu proti zisku a strate. Prípadná zmena úrokových sadzieb by sa prejavila iba postupne poklesom úrokových príjmov.

Konzervatívne fondy dôchodkových správcovských spoločností sú vystavené hlavne úrokovému riziku, keďže nemajú vo svojich portfóliách žiadne akcie, podielové listy, ani otvorené pozície v cudzích menách. Toto riziko je ale pomerne nízke, keďže veľkú časť aktív týchto fondov tvoria dlhopisy denominované v domácej mene s krátkou duráciou, resp. účty s dobou viazanosti väčšinou do 2 týždňov.
Z hľadiska kreditného rizika sú všetky dôchodkové fondy vystavené zhoršeniu kreditnej kvality, resp. zlyhaniu finančných inštitúcií, a to najmä európskych, a do istej miery amerických. Hrozbou by bolo najmä zlyhanie viacerých zahraničných finančných inštitúcií z dôvodu vysokého nárastu systémového rizika na svetových finančných trhoch. V súčasnosti však tieto inštitúcie majú stále vysokému ratingu. Tomuto riziku sú vystavené aj doplnkové dôchodkové fondy a podielové fondy.
Rizikovosť vyvážených a rastových fondov počas prvého polroka 2008 výraznejšie poklesla. Dôvodom je, že akciové riziko, ktoré je najvýznamnejším rizikom pre vyvážené a rastové fondy, sa znížilo kvôli poklesu podielu akciovej zložky portfólií. Úrokové riziko je na pomerne nízkej úrovni, je porovnateľné s úrokovým rizikom konzervatívnych fondov. Vyvážené a rastové fondy by neboli výraznejšie ovplyvnené ani zmenou výmenných kurzov. Ich devízové pozície vznikajúce najmä v dôsledku investovania do zahraničných akcií a podielových listov sú do veľkej miery uzavreté.

Podobne ako fondy dôchodkových správcovských spoločností, sú aj fondy doplnkových dôchodkových spoločností vystavené najmä trhovým rizikám. Počas prvého polroka 2008 sa vystavenie fondov s najväčším trhovým podielom voči rizikám výraznejšie nemenilo. Celkovo sa z fondov DDS javia ako najrizikovejšie príspevkové fondy investujúce vo väčšej miere do akcií a podielových listov. Ich trhový podiel je však pomerne nízky. Tieto fondy sú zároveň vystavené aj najvyššiemu devízovému riziku.

Podielové fondy sú vystavené najmä devízovému a akciovému riziku. Devízové riziko vzniká z dôvodu, že podielové fondy vo všeobecnosti nezabezpečujú devízové pozície vznikajúce z investícií do cenných papierov v cudzej mene. Po vstupe Slovenskej republiky do Eurozóny je však možné očakávať zníženie tohto rizika, pretože vyše polovica otvorenej devízovej pozície podielových fondov je denominovaná v mene euro.
Vystavenie voči akciovému riziku je pomerne výrazné, hoci počas prvého polroka mierne kleslo. Pri akciových fondoch môže dokonca strata počas 10 dní prekročiť s pravdepodobnosťou 1 % hodnotu 4 % NAV.
Vystavenie voči úrokovému riziku je pomerne nízke, a to aj vo fondoch s vyšším podielom dlhopisovej zložky. Väčšina fondov by nezaznamenala výraznejší dopad na reálnu hodnotu cenných papierov v prípade neočakávanej zmeny úrokových mier.

	2.2 Aktivity v jednotlivých sektoroch finančného trhu

Bankový sektor	
	Zdroje a aktivity bankového sektora
Pasíva bankového sektora ako celku sa v prvom polroku 2008 vyvíjali porovnateľne s predchádzajúcimi dvoma rokmi. Celkové záväzky voči klientom oproti decembru 2007 mierne poklesli, o necelé 4 mld. Sk (0,4 %), keď klesali vklady a prijaté úvery od podnikov a od verejnej správy. Ostatné agregáty rástli, najvyšší rast zaznamenali zdroje od bánk, kde rástli hlavne zdroje od zahraničných bánk. Kvôli tomuto vývoju podiel záväzkov voči klientom na celkových pasívach naďalej klesá, kým podiel zdrojov od bánk rastie.

Graf 11 Štruktúra pasív slovenského bankového sektora

-	Zdroj: NBS

Ukazovateľ pomeru objemu úverov a vkladov (loan-to-deposit ratio), ktorý je dôležitý z hľadiska posudzovania, do akej miery je schopný bankový sektor financovať klientske úvery domácimi zdrojmi, naďalej rástol aj v prvom polroku 2008. Jeho hodnota pre bankový sektor bola na úrovni 82 %, čo znamená nárast oproti koncu roka 2007 o 5 p. b. a medziročný nárast o 9 p. b.

Graf 12 Loan-to-deposit ratio: vývoj a distribúcia

-	Zdroj: NBS
-	Na dolnej vodorovnej osi sú intervaly ukazovateľa, počet bánk s danou hodnotou je na zvislej osi
-	Na hornej vodorovnej osi je dátum priemernej hodnoty ukazovateľa, priemerná hodnota je na pravej zvislej osi

Zdroje od klientov dlhodobo tvoria najväčšiu časť pasív bankového sektora, aj keď ich podiel na bilančnej sume sa v poslednom období zmenšuje, k 30.6.2008 tvorili 62 % pasív. Ich objem sa oproti koncu roka 2007 znížil o 4 mld. Sk (0,4 %), v medziročnom porovnaní však došlo k nárastu o 39,1 mld. Sk (3,8 %).
Pokles v porovnaní s koncom roka 2007 nastal kvôli volatilnému priebehu vkladov podnikov a vkladov verejnej správy. Vklady podnikov sa od konca roka 2006 pohybujú na úrovni 280 – 320 mld. Sk, ku koncu prvého polroka 2008 ich objem predstavoval 280 mld. Sk, tvorili 29,3 % klientskych vkladov. Vklady verejnej správy tvoria druhú volatilnú zložku zdrojov od klientov, ktoré v porovnaní s koncom roka 2007 poklesli o 14 mld. Sk (12,7 %) a v medziročnom porovnaní o 21 mld. Sk (18 %), tvorili 11,6 % celkových vkladov klientov.

Graf 13 Hlavné agregáty vkladov klientov

-	Zdroj: NBS
-	Údaje sú v mld. Sk

Menej volatilné sú vklady retailu, ktoré rástli v poslednom roku polročne o vyše 30 mld. Sk (7 %) a tvorili 47,1 % klientskych vkladov. Vklady nerezidentov, ktoré zaznamenali mierny nárast o 0,7 mld. Sk od konca roka 2007 a o 8 mld. Sk medziročne, tvoria necelé 2 % klientskych vkladov.

Graf 14 Štruktúra emitovaných cenných papierov
 
-	Zdroj: NBS
-	Údaje na ľavej osi sú v mld. Sk (objemy CP)
-	Na pravej osi je podiel emitovaných CP na bilančnej sume v %
Emitované cenné papiere pokrývali 7,2 % pasív bankového sektora. Medziročne sa tento podiel vďaka dynamickému rastu tejto položky zvýšil približne o 1 p. b. Takýto vývoj by mal byť v prospech stability financovania úverovej aktivity, nakoľko tieto cenné papiere majú prevažne dlhodobejšiu splatnosť. Rástol hlavne objem HZL (medziročne k 30.6.2008 o 22 mld. Sk), ktoré majú trojštvrtinové  zastúpenie v portfóliu emitovaných cenných papierov.

Nárast aktív v prvom polroku 2008 v sebe skrýval pokračujúcu orientáciu bánk na financovanie klientov. Silný ekonomický rast, spojený s vysokou spotrebou, investíciami a rýchlym rastom trhu rezidenčných a komerčných nehnuteľností, vytvoril podmienky pre výrazný dopyt, najmä zo strany podnikového sektora. 
Aj v prvom polroku 2008 pokračoval pokles investícií do cenných papierov. V najväčších bankách to bolo ovplyvnené ukončením splatnosti vybraných emisií štátnych dlhopisov. Na vybraných investíciách do cenných papierov sa prejavila aj prebiehajúca finančná kríza. 
Aktíva bánk boli aj v prvom polroku 2008 orientované najmä na domácu ekonomiku, keď viac ako 90 % bolo viazaných na domáce subjekty. Dominovali aktíva denominované v domácej mene.

Úvery klientom tvorili na konci prvého polroka 2008 už takmer 55 % z celkových aktív (v rovnakom období minulého roka bol tento podiel na úrovni 45 %). Predovšetkým úvery domácnostiam a podnikom zaznamenali v prvom polroku 2008 najväčšie nárasty v porovnaní s predošlými obdobiami. Pokračoval trend rastúcej koncentrácie úverov klientom v troch najväčších bankách.
Objem úverov poskytnutých podnikovému sektoru v prvom polroku 2008 naďalej rástol, aj keď nie tak výrazne, ako pri úveroch domácnostiam. V prvom polroku 2008 miernejšie rástli najmä dlhodobé úvery. Spomalenie v porovnaní s druhým polrokom 2007 bolo vidieť pri investičných úveroch  a úveroch na nehnuteľnosti (časť projektového financovania). Krátkodobejšie úvery, prečerpania účtov a prevádzkové úvery rástli približne rovnakým tempom.

Graf 15 Úvery podnikovému sektoru
 
-	Zdroj: NBS
-	Údaje v miliónoch Sk

Financovanie domácností bankami pokračovalo vo vysokom tempe aj v prvom polroku 2008. Tempo rastu stúpalo najmä pri úveroch na nehnuteľnosti. Hypotekárne úvery a iné úvery na nehnuteľnosti v prvom polroku 2008 spoločne vzrástli o 18 %, medziročne o takmer 38 %. Miernejšie rástli úvery stavebného sporenia. Rast z predošlých období si udržiavajú aj spotrebiteľské úvery.
Záujem o financovanie prostredníctvom úverov stavebného sporenia bol aj v prvom polroku 2008 pomerne nízky. Klesal najmä objem stavebných úverov. Miernejší rast zaznamenali medziúvery.

Graf 16 Zmena stavu úverov poskytnutých domácnostiam
 
-	Zdroj: NBS
-	Údaje sú v mil. Sk
-	Na zvislej osi je zmena stavu úverov domácnostiam podľa jednotlivých kategórií úverov

Domáca ekonomika vykazuje jeden z najvyšších rastov v EÚ, klesá nezamestnanosť a rastú reálne príjmy. To všetko sú faktory, ktoré vytvárali pozitívny vzťah obyvateľstva k ich ďalšiemu zadlžovaniu. 
Sektor domácností, resp. schopnosť domácností splácať úvery, videli pozitívne v prvom polroku 2008 aj banky. Niektoré banky čiastočne zmierňovali štandardy pri poskytovaní úverov na nehnuteľnosti, najmä kvôli konkurencii zo strany ostatných bánk. Väčšina bánk však štandardy nemenila.
Výraznou mierou sa na ochote zadlžovať podieľali ceny nehnuteľností. Najmä predpoklad o ďalšom raste cien nútil domácnosti kúpiť si nehnuteľnosť čo najskôr pri ešte potenciálne nižšej cene. Vyšší rast cien nehnuteľností v porovnaní s tempom rastu príjmov alebo úspor spôsobuje, že domácnosti sú nútené financovať väčšiu časť z kúpnej ceny nehnuteľnosti úverom. Z pohľadu bánk tak vyššie ceny nehnuteľností znamenajú vyššie objemy úverov a rastúcu hodnotu zabezpečenia formou nehnuteľností.
Tempo rastu úverov domácnostiam dosahuje v súčasnosti najvyššie hodnoty. Otázne ostáva ako dlho si banky takéto tempo udržia, alebo aké iné scenáre môžme očakávať.

Graf 17 Štvrťročné zmeny nehnuteľností (3-izbového bytu) podľa krajov
 
-	Zdroj: Cenová mapa nehnuteľností, prepočty NBS
-	Na ľavej osi sú percentuálne zmeny oproti predošlému štvrťroku

Ostatné úvery, ktoré banky poskytli klientom, tvorili v júni 2008 približne 13 % z úverov poskytnutých klientom. Najväčšiu časť z nich tvorili úvery poskytnuté finančným spoločnostiam (okrem bánk). Väčšinou ide o lízingové spoločnosti, faktoringové spoločnosti a spoločnosti splátkového predaja. Banky často financujú spoločnosti v rámci vlastnej finančnej skupiny, alebo je vo viacerých prípadoch vidieť financovanie spoločností z iných skupín. Celkový objem úverov finančným spoločnostiam v sektore od začiatku roka poklesol. Úvery poskytnuté nerezidentom predstavovali ku koncu júna 2008 4 % z úverov klientom. Stav úverov voči verejnému sektoru poklesol od začiatku roka o 11 %. Objem úverov poklesol takmer vo všetkých bankách.

Investície bankového sektora do cenných papierov mali v prvom polroku 2008 klesajúci trend. Znížil sa podiel cenných papierov na celkových aktívach (19 % v júni 2008, 22 % v decembri 2007) a klesol aj ich absolútny objem. So zmenou objemu cenných papierov sa menila aj štruktúra portfólia cenných papierov. Znížil sa objem štátnych dlhopisov a zahraničných dlhových cenných papierov. Na druhej strane banky nakúpili pokladničné poukážky NBS. Dlhové cenné papiere boli umiestnené najmä v portfóliu do splatnosti. Od začiatku roka mierne stúpol podiel cenných papierov na obchodovanie a predaj. Zmenila sa štruktúra portfólia na obchodovanie, keď klesol podiel rizikovejších zahraničných cenných papierov a stúpol objem pokladničných poukážok NBS.

Graf 18 Portfólio cenných papierov bankového sektora

-	Zdroj: NBS
-	Na zvislej osi je percentuálny podiel jednotlivých kategórií cenných papierov na celkovom objeme cenných papierov

	Finančná pozícia a riziká bankového sektora
Prvý polrok 2008 bol z pohľadu ziskovosti sektora pozitívnym obdobím. Čistý zisk bánk stúpol medziročne o takmer 10 % a dosiahol úroveň 10,5 mld. Sk. Na absolútnom náraste sa podieľala najmä skupina väčších bánk. Ziskovosť ako podiel na vlastných zdrojoch však medziročne poklesla z 10,2% na 9,4%. Dôvodom bol najmä nárast vlastných zdrojov v bankách.

Graf 19 Rozloženie ROE v bankovom sektore

-	Zdroj: NBS
-	Na zvislej osi je počet bánk v danom intervale

Pozitívny vývoj zaznamenali takmer všetky veľké banky. Potvrdilo sa, že veľké banky sú zároveň aj najefektívnejšie, pričom medziročne rozdiel v efektivite medzi veľkými bankami a ostatnými bankami ešte vzrástol. Rozdielny vývoj bol v skupine stredných a menších bánk. Vo viacerých z nich rástli úrokové aj neúrokové príjmy. Napriek tomu vo viacerých z týchto bánk celkový rast príjmov z bankových činností bol nižší ako nárast nákladov na prevádzku. Ich pomerne nízka efektivita sa tak ešte zhoršovala. Vývoj ziskovosti v stavebných sporiteľniach pokračoval v trendoch z minulých rokov.

Príjmy z úrokov tvorili aj v júni 2008 najvýznamnejšiu časť celkových hrubých príjmov, pričom ich význam sa v porovnaní s prvým polrokom 2007 výrazne nezmenil. Už tradične podstatnú časť príjmov tvorili v stavebných sporiteľniach a bankách zameraných na retailových klientov, menej významným zdrojom príjmov sú najmä vo viacerých pobočkách zahraničných bánk.
Tempo rastu úrokových príjmov mierne pokleslo v porovnaní s predošlým rokom (k júnu 2008 medziročne stúplo o 18 %).
Pokles úrokových sadzieb vytváral tlak na úrokové rozpätie bánk z jednotlivých sektorov. Tie medziročne poklesli v sektore domácností a podnikov, ktoré tvoria podstatnú časť z celkových úrokových príjmov bánk. Mierne stúpli pri finančných spoločnostiach okrem bánk.

Graf 20 Úrokové rozpätie z úverov klientom

-	Zdroj: NBS
-	Úrokové rozpätie je definované ako rozdiel medzi podielom výnosov na aktívach a podielom nákladov na pasívach pre daný sektor

Pri pokračujúcom tlaku na úrokové marže bol rast úrokových príjmov bánk tvorený najmä vyšším objemom poskytnutých úverov. Úrokové príjmy tak najviac stúpli v bankách, ktoré poskytli najvyšší objem úverov.

V bankovom sektore tvorili neúrokové príjmy približne 30 % z celkových hrubých príjmov z bankových činností. V porovnaní s bankovými sektormi iných štátov EÚ je tento podiel dlhodobo nižší, čo naznačuje orientáciu domácich bánk najmä na poskytovanie úverov klientom.
Najväčší podiel na celkových neúrokových príjmoch mali príjmy z poplatkov. Tie súvisia najmä s vkladovými a inými bankovými operáciami s klientmi. Volatilnejší priebeh majú príjmy z obchodovania, keďže ich vývoj je determinovaný trhovými faktormi. Poklesli najmä príjmy z majetkových cenných papierov v dôsledku negatívneho vývoja na akciových trhoch. 
Celková strata bánk z tvorby opravných položiek, odpisovania a odpredaja úverov sa medziročne k júnu 2008 ešte prehĺbila. Dôvodom bola najmä vyššia tvorba opravných položiek v bankách od začiatku roka 2008. Výraznejšie však začala stúpať čistá tvorba opravných položiek. V júni 2008 tvorba opravných položiek prevýšila ich rozpúšťanie o takmer 2,3 mld. Sk. Tvorba opravných položiek sa koncentrovala v troch najväčších bankách, keď na celkovej čistej tvorbe opravných položiek sa podieľali takmer 80 %.
Tempo zvyšovania prevádzkových nákladov v sektore pokleslo. Náklady na prevádzku rástli pomalšie najmä vo veľkých bankách. Štruktúra nákladov sa nemenila. Tvorili ich najmä náklady na zamestnancov a nakupované výkony.
Efektivita prevádzky, meraná podielom prevádzkových nákladov na hrubých príjmoch, sa medziročne zvýšila (stav 54 % v júni 2008 a 58 % v júni 2007). Dôvodom bol výraznejší rast príjmov z bankových činností v porovnaní s prevádzkovými nákladmi. Ukazovateľ vychádza priaznivejšie pre veľké banky, ktoré využívajú výhody vyšších výnosov pri podobných fixných nákladoch.

Graf 21 Rozloženie prevádzkovej efektivity v sektore

-	Zdroj: NBS
-	Na zvislej osi je počet bánk v danom intervale
Počas prvého polroka 2008 pokračoval trend postupného zvyšovania vlastných zdrojov v jednotlivých bankách slovenského bankového sektora, vlastné zdroje za bankový sektor sa oproti koncu roka 2007 zvýšili o 17,7 mld. Sk na hodnotu 113,4 mld. Sk.

Graf 22 Vývoj požiadavky na vlastné zdroje v bankovom sektore

-	Zdroj: NBS
-	PVZ – priemerná hodnota požiadavky na vlastné zdroje (priemer vážený veľkosťou rizikovo vážených aktív) 
-	Min PVZ – minimálna dosiahnutá hodnota požiadavky na vlastné zdroje 
-	Na ľavej zvislej osi sú zobrazené objemy kapitálu Tier I, Tier II a Tier III v mld. Sk
-	Na pravej zvislej osi je zobrazená priemerná a minimálna hodnota požiadavky na vlastné zdroje

Zvýšenie vlastných zdrojov, pozorované v 15 bankách, bolo spôsobené prevažne zvýšením nerozdeleného zisku z minulých rokov, prípadne rezervných fondov a ostatných fondov vytváraných zo zisku alebo poklesom neuhradenej straty. V týchto bankách sa jednalo o navýšenie Tier 1 kapitálu, teda najkvalitnejšej zložky vlastných zdrojov.
Pokles vlastných zdrojov oproti koncu roka 2007 bol pozorovaný v dvoch bankách. Menej kvalitný kapitál vo forme podriadeného dlhu ako súčasť vlastných zdrojov vykazovalo k 30.6.2008 8 bánk v celkovej hodnote 9,2 mld. Sk s podielom na vlastných zdrojoch bankového sektora 8,1 %. V 11 bankách došlo v priebehu prvého polroka 2008 k pomalšiemu rastu vlastných zdrojov aj vplyvom zvýšenia hodnoty programového vybavenia, toto zvýšenie však malo na výšku vlastných zdrojov malý vplyv.
Banky sú povinné  nepretržite udržiavať vlastné zdroje minimálne vo výške súčtu požiadaviek na vlastné zdroje, kryjúcich kreditné riziko a riziko poklesu hodnoty postúpených pohľadávok vyplývajúcich z činností banky zaznamenaných v bankovej knihe, riziká vyplývajúce z pozícií zaznamenaných v obchodnej knihe, devízové riziko a komoditné riziko vyplývajúce z činností banky zaznamenaných v bankovej knihe aj v obchodnej knihe a operačné riziko vyplývajúce zo všetkých obchodných činností banky.

Nárast kreditného rizika voči domácnostiam súvisel najmä s výrazným rastom poskytnutých úverov domácnostiam. Samotná kvalita portfólií úverov domácnostiam bola v júni 2008 vo viacerých bankách relatívne uspokojivá. Stúpali najmä zlyhané spotrebiteľské úvery, ktoré tvorili takmer 40% z celkových zlyhaných úverov domácnostiam. Úvery na bývanie si vo väčšine bánk zachovávali pomerne dobrú kvalitu.
Zhoršovali sa však viaceré indikátory kreditného rizika v portfóliu úverov domácnostiam. Najmä vysoké ceny nehnuteľností zvyšovali priemernú výšku poskytnutého úveru, čím stúpali aj mesačné úverové splátky. Nárast bol vyšší ako zvyšovanie disponibilných príjmov domácností, čím stúpol podiel úverových splátok na príjmoch domácností. Inými slovami, úverové splátky zaberali väčšiu časť príjmov a vystavovali domácností väčšiemu riziku v prípade negatívneho vývoja na strane príjmov.
Rizikovejšími sú najmä nižšie príjmové skupiny, ktoré vykazujú najvyššie hodnoty zaťaženia príjmov úverovými splátkami. Podiel týchto skupín domácností na poskytnutých úverov je však zanedbateľný. 
To čo zvyšovalo riziko bánk vo vzťahu k domácnostiam bol najmä rast podielu nových úverov. Hlavne v roku 2007 a prvom polroku 2008 dosiahol objem nových úverov najvyššie objemy. Nové úvery sú pre banky rizikovejšie ako skôr poskytnuté úvery. Výška zaťaženia splátkami voči príjmom je vyššia ako pri skôr poskytnutých úveroch. Rozdiely existujú najmä pri úveroch poskytnutých v roku 2007 a 2008, keď ceny nehnuteľností dosahovali najvyššie nárasty, čím aj splátky úverov dosahovali najvyššie objemy. Nové úvery sú pre banky rizikovejšie aj z pohľadu výšky zabezpečenia. Vysoké ceny nehnuteľností a snaha o udržanie trhového podielu prinútili banky znižovať požiadavky na hodnotu kolaterálu v pomere k výške poskytnutého úveru.

Kreditné riziko právnických osôb je hodnotené z pohľadu vybraných skupín klientov bánk. Takmer jednu tretinu z vystavenia voči právnickým osobám tvoria úvery a dlhové cenné papiere bankových skupín. Podstatnú časť vystavenia tvoria pohľadávky voči vlastným bankovým skupinám. Vystavenia voči bankám sú všeobecne chápané ako menej rizikové vystavenia. Potvrdzuje to aj veľmi nízky podiel zlyhaných pohľadávok voči bankovým skupinám. Kreditné riziko týchto pohľadávok však stúplo najmä v súvislosti s prebiehajúcou svetovou finančnou krízou. Ratingové hodnotenie bolo znížené u niektorých bankových skupín, voči ktorým majú domáce banky vystavenie. Výhľad kreditného rizika bankových skupín v EÚ a USA v najbližšom období je skôr negatívny.
Významnú časť portfólia úverov právnickým osobám tvoria úvery kľúčovým klientom. Tie tvoria úvery voči veľkým nadnárodným spoločnostiam, domácim štátnym podnikom a samospráve, domácim súkromným podnikom a domácim finančným spoločnostiam. Rizikovosť u jednotlivých bánk je daná najmä podielom týchto skupín na celkovom portfóliu. U veľkých bánk prevažovali skôr úvery voči veľkým nadnárodným skupinám a domácim štátnym podnikom. Stredne veľké banky sa orientovali viac na domáce podniky. U vybraných bánk bola jasná orientácia na domáce finančné skupiny, ktoré sú zamerané najme na sektor nehnuteľností a private equity pojekty.
Najväčšiu časť vystavenia majú banky voči malým klientom. Úvery voči malým klientom vykazujú aj najväčší pomer zlyhaných úverov.

Sektor poisťovní
	Predpísané poistné a technické poistné
Z dôvodu, že do konca roku 2005 sa vykazovalo predpísané poistné v súlade so slovenskými účtovnými predpismi a nie v zmysle medzinárodných účtovných štandardov finančného vykazovania IAS/IFRS, pristúpila NBS k analýze technického poistného, ktoré možno definovať ako cenu, ktorá bola dojednaná v jednotlivých poistných zmluvách bez ohľadu na spôsob ich finančného vykazovania.
V prvom polroku 2008 dosiahlo technické poistné hodnotu 32,7 mld. Sk, z toho v životnom poistení 16,4 mld. Sk a v neživotnom poistení 16,3 mld. Sk. V súlade s očakávaniami tak prvý krát v histórii technické poistné v životnom poistení dosiahlo vyššiu hodnotu ako v neživotnom poistení.
Technické poistné v životnom poistení pokračuje vo výraznom raste z predchádzajúceho obdobia. Medziročne vzrástlo o 19,1 %, čím sa tempo rastu v porovnaní s polrokom 2007 mierne znížilo (o 2,5 p. b.). Naopak v neživotnom poistení sa tempo rastu technického poistného zvýšilo, z 1,8 % na 4,7 %. Celkové technické poistné tak vzrástlo o 11,5 %.
	Skupiny poistenia
Dlhodobo najväčší podiel na technickom poistnom má poistná skupina životné poistenie okrem Unit-Linked (t.j. životného poistenia spojeného s investičným fondom), ktorej súčasťou sú produkty poistenia na smrť, poistenia na dožitie sa konca poistenia, zmiešané poistenie na smrť a dožitie sa konca poistenia, rôzne produkty poistenia vena a pod. Technické poistné v tejto skupine dosiahlo k 30.6.2008 hodnotu 10,7 mld. Sk, čo predstavuje nárast o 23,2 % (najviac spomedzi skupín životného poistenia).
Podiel druhej najväčšej skupiny, poistenie Unit-Linked  dosiahol 23 % a oproti prvému polroku 2007 sa nezmenil. Výrazne sa však znížil rast technického poistného v tejto skupine, zo 110 % k 30. júnu 2007 na 20 % k 30. júnu 2008.
Dôchodkové poistenie vykazuje najnižšie hodnoty technického poistného. Jeho podiel na technickom poistnom v životnom poistení klesol na 2%, keď ako jediná skupina zaznamenala pokles technického poistného (o 23 %).

Graf 23 Rozdelenie životného poistenia na skupiny poistenia podľa výšky technického poistného k 30.6.2008

-	Zdroj: NBS

Technické poistné v neživotnom poistení sa v porovnaní s prvým polrokom 2007 zvýšilo o 738 mil. Sk a dosiahlo hodnotu 16,3 mld. Sk. Všetky významné skupiny neživotného poistenia zaznamenali nárast technického poistného oproti predchádzajúcemu obdobiu.
Prvý krát od roku 2005 rástlo technické poistné v povinnom zmluvnom poistení motorových vozidiel. Táto skupina poistenia vykázala nárast o 1,6 % a dosiahla hodnotu 5,6 mld. Sk. Napriek tomu sa mierne znížil jej podiel na technickom poistnom v neživotnom poistení (z 35 % k júnu 2007 na 34 %), keďže ostatné skupiny rástli rýchlejšie. Havarijné poistenie si pri raste 4,3 % udržalo 29 % podiel na technickom poistnom. Spolu s povinným zmluvným poistením motorových vozidiel tak naďalej tvoria hlavnú časť technického poistného v neživotnom poistení (63 %). 
Technické poistné v skupinách poistenia iných ako poistenie áut vzrástlo o 8,2 %.

Graf 24 Rozdelenie neživotného poistenia na skupiny poistenia podľa výšky technického poistného k 30.6.2008

-	Zdroj: NBS
	Náklady na poistné plnenie
Náklady na poistné plnenia dosiahli v prvom polroku 2008 hodnotu 14 mld. Sk. Náklady na poistné plnenie v životnom poistení 6,8 mld. Sk a náklady na poistné plnenie v neživotnom poistení 7,2 mld. Sk.
V prvom polroku 2008 došlo k rastu nákladov na poistné plnenia v porovnaní s rovnakým obdobím minulého roku tak v životnom ako aj neživotnom poistení. Výrazne rýchlejšie (o 35,4 %) rástli náklady na poistné plnenia v životnom poistení (rast nákladov v neživotnom poistení bol 14,3 %), čo je v súlade s trendom, ktorý možno pozorovať od roku 1999. Tempo rastu celkových nákladov na poistné plnenia sa oproti prvému polroku 2007 zvýšilo o 11,8 p. b. na 23,6 %.

Graf 25 Náklady na poistné plnenia

-	Zdroj: NBS
-	Údaje sú v mld. Sk

Pri analýze vývoja nákladov na poistné plnenia je v neživotnom poistení nutné vziať do úvahy nielen vývoj tohto ukazovateľa, ale aj vývoj zaslúženého poistného, t.j. technického poistného upraveného o zmenu rezervy na poistné budúcich období (RPBO) a vývoj tvorby technickej rezervy na poistné plnenia (RPP), čo umožňuje ukazovateľ škodovosti, ktorý sa vypočíta ako percentuálny podiel súčtu nákladov na poistné plnenia neznížených o podiel zaisťovateľa a zmeny brutto technickej rezervy na poistné plnenia (RPP) na zaslúženom poistnom.
Škodovosť za celé neživotné poistenie dosiahla v prvom polroku 2008 úroveň 54,4% (pokles oproti predchádzajúcemu obdobiu o 0,2 p. b.). Výraznejšie zmeny v škodovosti nenastali ani v najväčších skupinách neživotného poistenia.

Graf 26 Vývoj škodovosti, nákladovosti a kombinovaného ukazovateľa

-	Zdroj: NBS

	Technické rezervy a ich finančné umiestnenie
Brutto technické rezervy (bez zohľadnenia podielu zaisťovateľa na technických rezervách) dosiahli k 30. júnu 2008 hodnotu 121,5 mld. Sk a zaznamenali tak medziročný rast o 10,1 %. V životnom poistení vzrástli brutto rezervy o 10,9 % a dosiahli hodnotu 87,9 mld. Sk. Brutto rezervy v neživotnom poistení vykázali 8 %-ný nárast, čo znamená, že podiel technických rezerv životného poistenia na celkových rezervách sa oproti júnu 2007 mierne zvýšil na 72,4 %.
V životnom poistení výraznejšie rástli rezerva na poistné plnenie (o 21,6 %) a rezerva na krytie záväzkov z finančného umiestnenia v mene poistených (o 19,9 %). Vývoj rezervy na krytie záväzkov z finančného umiestnenia v mene poistených tak kopíruje vývoj technického poistného v skupine poistenie Unit – linked. Technická rezerva na životné poistenie dosiahla hodnotu 70,4 mld. Sk (9,3 %-ný nárast), čo predstavuje 80 %-ný podiel na celkových rezervách v životnom poistení (k 30. júnu 2007 to bolo 81,2 %).
Technické rezervy v neživotnom poistení sa oproti prvému polroku 2007 zvýšili o 2,5 mld. Sk. Najväčší nárast (o 1,8 mld. Sk) zaznamenali ďalšie technické rezervy poisťovne a spolu s rezervou na poistné budúcich období (nárast o 0,8 mld. Sk) tak najviac prispeli k celkovému rastu rezerv v neživotnom poistení.
Celkovo dosiahli brutto technické rezervy znížené o rezervu na krytie záväzkov z finančného umiestnenia v mene poistených  k 1.12.2007 hodnotu 107,8 mld. Sk. Ich pokrytie aktívami sa zvýšilo od konca roka 2007 na 109,3 %. Pokračuje trend znižovania podielu investícií do vládnych dlhopisov  z minulého roka. Kým však v roku 2007 poisťovne nakupovali najmä hypotekárne záložné listy, v prvom polroku 2008 to boli predovšetkým iné bankové dlhopisy. Na rozdiel od minulého obdobia stúpol podiel prostriedkov uložených na termínovaných vkladoch.
	Finančná pozícia poistného sektora
Zlepšovanie finančnej situácie poisťovní sa v prvom polroku 2008 zastavilo. Poisťovne za prvý polrok 2008 vykázali zisk vo výške 2,4 mld. Sk, čo predstavuje 27,1%-ný pokles oproti rovnakému obdobiu minulého roka. Tiež poklesli ukazovatele ziskovosti – ROE klesol z 11,23 % k júnu 2007 na 7,72 % k júnu 2008 a ROA z 2,14 % na 1,46 %.
Hoci väčšine poisťovní vzrástlo predpísané poistné, celkové nárasty boli mierne nižšie ako počas prvého polroka 2007. Pokles celkového zisku bol spôsobený najmä výrazným znížením zisku z finančných operácií v porovnaní s prvým polrokom 2007 (o viac ako 2 mld. Sk). Naopak zisk na technickom účte vzrástol o 48,9 % na hodnotu 1,7 mld. Sk.
Polovici poisťovní sa zhoršil hospodársky výsledok v porovnaní s prvým polrokom 2007, druhej polovici sa zlepšil. Zhoršenie však nastalo u veľkých poisťovní (približne 80 % celkových aktív a predpísaného poistného), kým zlepšenie u malých poisťovní. Počet stratových poisťovní vzrástol z troch na sedem.
Sektor kolektívneho investovania
	Majetok v otvorených podielových fondoch
Celková čistá hodnota aktív umiestnená v tuzemských podielových fondoch  vzrástla v priebehu prvého polroka 2008 o 4,9 mld. Sk a na jeho konci dosiahla úroveň 138,7 mld. Sk. Na druhej strane objem prostriedkov spravovaný zahraničnými subjektmi kolektívneho investovania a pripadajúci predajom v SR sa v rovnakom období zmenšil o 5,2 mld. Sk na 23 mld. Sk. V súčte sa tak veľkosť slovenského sektora kolektívneho investovania vyjadrená čistou hodnotou majetku zmenšila, avšak len v minimálnej miere. Podiel domácich investícií v zahraničných podielových fondoch na celkových čistých aktívach v kolektívnom investovaní dosahoval na konci júna 2008 hodnotu 14 %, čo je o 3 p. b. menej ako na konci predošlého roka.

Graf 27 Objem majetku v jednotlivých druhoch fondov k júnu 2008

-	Zdroj: NBS
-	Údaje na vodorovnej osi sú v mld. Sk

Desať tuzemských správcovských spoločností ponúkalo ku koncu júna 2008 možnosť investovať do 79 otvorených, 5 špeciálnych a 41 uzavretých podielových fondov. Koncentrácia v sektore tuzemských spoločností kolektívneho investovania z hľadiska objemu spravovaného majetku je vysoká. Trom najväčším spoločnostiam patriacim veľkým bankám patrí 88 % trhu. Z toho najväčšia z nich má sama podiel 44 %.
Podielové fondy peňažného trhu si v prvom polroku 2008 posilnili svoje postavenie o 6 p. b., keď ich podiel dosiahol na konci tohto obdobia až 48%. Podobná miera zastúpenia, v rozmedzí od 8 % do 12 %, pripadala na dlhopisové fondy, akciové fondy, zmiešané fondy, fondy fondov a iné fondy tvorené prevažne zaistenými fondmi.
Dominantným vlastníkom podielov tuzemských fondov kolektívneho investovania sú rezidentské domácnosti. Ich zastúpenie napriek miernemu poklesu v prvom polroku 2008 dosahuje stále až 85 %. Z 1,3 % na 2,0 % sa zvýšil podiel nerezidentov.
V prvej časti roka 2008 pokračoval prílev nových investícií do podielových fondov, avšak v nižšom tempe ako v roku 2007. Investori nakupovali predovšetkým podiely v tuzemských fondoch, ktorých čisté predaje dosiahli 8,1 mld. Sk. Čisté predaje zahraničných podielových fondov boli negatívne vo výške - 0,9 mld. Sk. Prevažná časť prírastku nových vydaných podielov pripadá na podielové fondy peňažného trhu, ktoré zrejme v turbulentnom období finančných trhov ťažili zo svojho konzervatívneho a bezpečného charakteru. Z podobných príčin zrejme umiestnili investori 2,2 mld. Sk do zaistených podielových fondov. Redemované boli predovšetkým dlhopisové fondy a fondy fondov, v obidvoch prípadoch  išlo zhodne o čiastku 2,2 mld. Sk.

	Výkonnosť tuzemských otvorených podielových fondov
Nepriaznivá situácia na finančných trhoch súvisiaca s americkou hypotekárnou krízou sa odrazila  aj na výkonnosti v kolektívnom investovaní. Priemerný medziročný výnos k 30.6.2008 bol nižší v porovnaní s koncom predošlého roka vo všetkých skupinách fondov. Najviac zasiahnuté boli akciové fondy, ktorých portfólio sa znehodnotilo takmer o jednu tretinu. Pomerne výraznú zápornú výkonnosť si pripísali aj fondy fondov (- 9,2 %) a zmiešané fondy (-5,5 %), ktoré v sebe do určitej miery zahŕňajú akciovú zložku. Fondy zamerané na investície do dlhopisov priniesli svojim podielnikom tiež záporný výnos vo výške - 0,6 %, čo je hlavne dôsledok nárastu úrokových sadzieb znižujúci hodnotu dlhopisov v portfóliu. Najlepšie obstáli podielové fondy peňažného trhu, ktoré dokázali zhodnotiť svoje aktíva o 2,8 %. 

Graf 28 Porovnanie priemerných ročných výkonností otvorených podielových fondov podľa jednotlivých kategórií

-	Zdroj: NBS
-	Údaje na vodorovnej osi sú v % za rok
-	Fondy sú vážené čistou hodnotou majetku

Hrubý výnos bez odrátania poplatkov za správu sa v podielových fondoch peňažného trhu tuzemských správcovských spoločností pohyboval v pásme medzi hodnotami priemernej úrokovej sadzby na termínové vklady a trojmesačným BRIBOR-om.
Sektor dôchodkového sporenia
	Zdroje v dôchodkových fondoch
Rok a pol po tom, čo sa systém druhého piliera dôchodkového sporenia uzavrel pre dobrovoľné vstupy, nadobudla účinnosť novela zákona o starobnom dôchodkovom sporení predložená MPSVaR, ktorá opätovne umožnila vstup do dôchodkového systému na základe vlastného rozhodnutia, ale predovšetkým dala možnosť opustiť systém sporiteľom, ktorí považovali svoje zotrvanie v ňom za nevýhodné. Obe možnosti boli otvorené na obdobie prvého polroka 2008. Ponúknutú možnosť odchodu využilo spolu približne 104,5 tisíc dovtedajších sporiteľov. Keďže počet nových účastníkov dôchodkového sporenia v danom období dosiahol 21 tisíc, výsledkom je pokles počtu sporiteľov zapojených do systému ku koncu júna na 1 504 645.

Graf 29 Čistá hodnota majetku dôchodkových fondov spravovaná  jednotlivými dôchodkovými správcovskými spoločnosťami

-	Zdroj: NBS
-	Údaje na vodorovnej osi sú v mld. Sk
Celkový čistý objem majetku, ktorý sa nachádzal vo fondoch druhého piliera dôchodkového sporenia, dosiahol k 30.6.2008 úroveň viac ako 59 mld. Sk. Medziročne, v porovnaní s prvým polrokom minulého roka, to predstavuje nárast majetku o takmer 20 mld. Sk. Z toho na druhý polrok 2008 pripadá necelých 8 mld. Sk, keďže v tomto období s časťou sporiteľov, ktorí opustili druhý pilier dôchodkového sporenia, bol do Sociálnej poisťovne presunutý aj majetok, ktorý si nasporili na svoje osobné dôchodkové účty od vstupu do systému.
Trhové podiely jednotlivých dôchodkových správcovských spoločností vyjadrené pomocou čistej hodnoty spravovaného majetku boli v prvom polroku 2008 nemenné, čo je stav charakteristický už dlhšie obdobie.
Takmer presne dve tretiny majetku nachádzajúceho sa v systéme k 30.6.2008 sa zhodnocovali v rastových fondoch. Podiel majetku v rastových fondoch sa od konca roka 2007 zvýšil zhruba o 1 p. b. O rovnaký diel si pohoršili vyvážené fondy, ktoré ukončili prvý polrok 2008 s podielom tesne pod 30 %. Konzervatívne fondy stagnovali na dlhodobej úrovni 4 %.
Americká hypotekárna kríza, ktorá vypukla v auguste 2007 a medzičasom sa rozšírila aj na iné segmenty finančného trhu v rámci celého sveta, mala vplyv na zloženie investícií dôchodkových fondov. Medziročná zmena v zložení majetku vo fondoch zachytáva v celom rozsahu pohyby v štruktúre, ku ktorým došlo od obdobia tesne pred nástupom krízy až do konca júna 2008. Ako najmarkantnejší posun z tohto pohľadu môžeme označiť pokles akciovej zložky portfólia o viac ako jednu tretinu na aktuálnych 11,2 % z celkovej NAV za všetky fondy. Klesol nielen podiel, ale aj samotný objem akcií v portfóliu, a to zo 7,3 na 6,6 mld. Sk. Väčšina nových príspevkov do fondov bola v sledovanom období umiestnená do menej rizikových  aktív vo forme dlhopisov. Tie si tak upevnili už aj predtým dominantnú pozíciu, keď ich podiel na celkovom majetku vo všetkých fondoch k 30.6.2008 dosiahol 56 %. Nárast objemu, ale zároveň pokles podielu zaznamenali v tomto období prostriedky umiestnené na bankových účtoch, či už bežných alebo termínovaných. Takýto vývoj je súčasťou dlhodobejšieho trendu. Poslednú významnú skupinu investícií tvoria menové termínované operácie, ktoré slúžia na zaisťovanie devízového rizika. Skladba investícií v rastových a vyvážených fondoch sa od celkovej štruktúry popísanej vyššie zásadne nelíši.

	Výkonnosť dôchodkových fondov

Tabuľka 3 Ročná výkonnosť dôchodkových fondov k 30.6.2008
Typy fondov	Vážený priemer	
Konzervatívne fondy	3,82 %	
Vyvážené fondy	-1,07%	
Rastové fondy	-2,48%	
-	Zdroj: NBS
-	Údaje sú v percentách
-	podrobná metodika k tabuľke je v poznámke pod čiarou číslo 7

Výkonnosť dôchodkových fondov v druhom pilieri sa pre účely tejto správy sleduje dvoma spôsobmi. Prvý spôsob je prevzatý zo zákona o starobnom dôchodkovom sporení, kde je definovaný priemerný výnos dôchodkového fondu (resp. priemerný výnos trhovej konkurencie), ktorý je v podstate aritmetickým priemerom medziročných percentuálnych zmien dôchodkových jednotiek za posledných 24 mesiacov predchádzajúcich dňu ku ktorému sa výnos počíta. Vzhľadom na prevažne ročný hodnotiaci horizont tejto správy sa pristupuje k analýze výkonnosti aj na základe  tzv. medziročnej výkonnosti zachytávajúcej výnos fondu dosiahnutý za 12 mesiacov predchádzajúcich dňu, ku ktorému sa výnos počíta, a to pomocou medziročnej percentuálnej zmeny hodnoty dôchodkovej jednotky. 
Dlhodobejší pohľad na výkonnosť v druhom pilieri zachytáva priemerný výnos trhovej konkurencie (prvý spôsob). K poslednému dňu júna 2008 takto počítaný výnos dosiahol hodnotu 3,7% v skupine konzervatívnych fondov, 3,6% pre vyvážené a 3,5% pre rastové fondy.   
Takmer presne rok po tom, čo medziročná výkonnosť vyvážených a rastových fondov (meraná druhým spôsobom) dosahovala svoje maximá vo výške okolo 7%, resp. 8% (jún 2007), sa výnos týchto fondov ocitol na historicky najnižšej úrovni. Priemerná výkonnosť vyvážených fondov sa k 30.6.2008  nachádzala na úrovni -1,1 %, znehodnotenie investícií v rastových fondoch dosiahlo -2,5%. Tento obrat je predovšetkým dôsledkom tzv. americkej hypotekárnej krízy, ktorá okrem iného rezultovala do prepadu akciových indexov všetkých významných svetových búrz. Znehodnotené akciové tituly v portfóliách týchto fondov primárne negatívne vplývali na vývoj hodnoty dôchodkových jednotiek, a tým aj na výkonnosť. Aktuálna skladba portfólia, ktorá nevyužíva v plnej miere zákonom stanovené limity (podiel akcií menej ako 20 %, čo je pod zákonným limitom 50% pre VF, resp. 80% pre RF), viedla k tomu, že pokles hodnoty portfólií bol len zlomkom pádu hodnôt akciových indexov. V zásade nedotknuté krízou ostali výnosnosti konzervatívnych fondov. Priemer 3,8% ku koncu júna 2008 je o 0,4 percentuálneho bodu nižší, ako tomu bolo pred rokom. Pri zohľadnení medziročnej inflácie vo výške 4,3% (metodika HICP) bolo reálne zhodnotenie úspor záporné
   Keďže výnosy a náklady dôchodkových správcovských spoločností sa neodvíjajú od toho, ako sa darí dôchodkovým fondom, ktoré spravujú, ale predovšetkým od poplatkov za správu, resp. prevádzkových nákladov, ich hospodárenie nebolo negatívne zasiahnuté prebiehajúcou krízou na finančných trhoch. Naopak, celkový hospodársky výsledok za sektor dôchodkového sporenia bol v prvom polroku 2008 kladný, čo je prvý krát od vzniku systému.

	Doplnkové dôchodkové sporenie
V prvom polroku 2008 pokračoval trend predchádzajúcich období zvyšovania čistej hodnoty majetku fondov doplnkových dôchodkových spoločností. K 30.6.2008 dosiahla NAV za všetky doplnkové dôchodkové spoločnosti hodnotu 26,4 mld. Sk, čo predstavuje medziročný nárast o 15,5 % a nárast oproti decembru 2007 o 4,1 %. Väčšina majetku (97,1 %) je uložených v príspevkových fondoch dobrovoľného tretieho piliera dôchodkového sporenia, avšak hodnota majetku vo výplatných fondoch doplnkových dôchodkových spoločností sa postupne zvyšuje.
Do tretieho piliera dôchodkového sporenia bolo k 30.6.2008 prostredníctvom piatich doplnkových dôchodkových spoločností zapojených vyše 855 tis. občanov, z toho 96,7 % ako účastníci a 3,3 % ako poberatelia dávok. Oproti decembru 2007 sa počet sporiacich aj poberateľov dávok zvýšil o 8 %.
Väčšina majetku doplnkových dôchodkových fondov bola k júnu 2008 naďalej investovaná do dlhopisov (15,4 mld. Sk), resp. uložená na účtoch v bankách (10,1 mld. Sk). V porovnaní investícií fondov dobrovoľného tretieho dôchodkového piliera k ultimu polroka 2008 s rovnakým obdobím roka 2007, vzrástli hlavne investície do dlhopisov (o 4,2 mld. Sk, 38,2 %) so súčasným medziročným poklesom prostriedkov na účtoch v bankách o 5,9 % a investícií do akcií o 400 mil. Sk (38,3 %).
Medziročná výkonnosť fondov dobrovoľného tretieho dôchodkového piliera dosahovala k 30.6.2008 hodnoty od -9,1 % do 4,3 %. Priemer medziročnej výkonnosti vážený NAV výplatných fondov dobrovoľného tretieho dôchodkového piliera predstavoval 0,04 %, u príspevkových fondov mal hodnotu,  -0,86 %. Nakoľko uvedené hodnoty predstavujú nominálnu výkonnosť, pre určenie reálneho výnosu je potrebné od nich odčítať medziročnú infláciu k 30.6.2008, ktorá bola vo výške 4,3% (metodika HICP). Nižšia výkonnosť doplnkových dôchodkových fondov bola ovplyvnená ako neistotou na finančných trhoch a rastúcou infláciou, tak aj poplatkovou politikou doplnkových dôchodkových spoločností. Suma zaplatených odplát a poplatkov k 30.6.2008 predstavovala 1,6 % z celkovej NAV za všetky fondy doplnkového dôchodkového sporenia.

3 Prílohy

3.1 Analytické dáta
	3.1.1 Banky a pobočky zahraničných bánk
3.1.1.1 Štruktúra aktív a pasív bánk a pobočiek zahraničných bánk (objemové údaje v tis. Sk) 
	Objem spolu	Podiel cudzej meny	Medziročná zmena	Podiel na bilančnej sume	CR3	CR5	HHI	
	(k 30.06.2008)							
A K T Í V A     C E L K O M  (brutto)	1 783 075 059	15  %	10  %	100  %	50  %	67  %	  1 092	
ÚVERY KLIENTOM CELKOM	 896 764 567	22  %	22  %	50  %	51  %	67  %	  1 112	
    Úvery retailu	 344 424 750	3  %	28  %	19  %	63  %	82  %	  1 613	
       z toho: Úvery domácnostiam	 320 047 326	2  %	29  %	18  %	63  %	83  %	  1 649	
    Úvery podnikom	 434 906 017	32  %	21  %	24  %	47  %	67  %	  1 073	
    Úvery finančným spoločnostiam okrem bánk	 61 421 602	26  %	-1  %	3  %	49  %	68  %	  1 108	
    Úvery verejnej správe	 20 686 612	32  %	-2  %	1  %	77  %	87  %	  4 078	
    Úvery nerezidentom	 35 325 586	70  %	51  %	2  %	49  %	75  %	  1 312	
OPERÁCIE na MEDZIBANKOVOM TRHU CELKOM	 521 816 153	9  %	6  %	29  %	53  %	71  %	  1 190	
    z toho: Operácie s NBS a zahr. emisnými bankami	 402 352 165	0  %	-1  %	23  %	56  %	72  %	  1 282	
               (vrátane pokl. poukážok NBS)								
CENNÉ PAPIERE A DERIVÁTY CELKOM	 292 956 439	10  %	-8  %	16  %	69  %	80  %	  1 744	
Cenné papiere emitované rezidentmi	 237 244 428	5  %	-10  %	13  %	72  %	81  %	  1 864	
    Dlhopisy štátne	 184 824 635	6  %	-8  %	10  %	73  %	81  %	  2 026	
    Dlhopisy podnikov	 5 459 427	12  %	-3  %	0  %	77  %	98  %	  2 456	
    Dlhopisy bánk	 26 853 291	2  %	5  %	2  %	64  %	81  %	  1 812	
    Ostatné dlhové cenné papiere	 8 042 649	0  %	-65  %	0  %	100  %	100  %	  9 998	
    Majetkové cenné papiere	 12 064 426	0  %	71  %	1  %	77  %	93  %	  2 271	
Cenné papiere emitované nerezidentmi	 28 017 878	59  %	-18  %	2  %	76  %	86  %	  2 382	
    Dlhové cenné papiere	 25 092 117	58  %	-21  %	1  %	73  %	85  %	  2 319	
        z toho: emitované bankami	 14 522 214	38  %	-4  %	1  %	79  %	89  %	  2 667	
        z toho: emitované verejnou správou	 1 706 681	100  %	-47  %	0  %	78  %	100  %	  2 452	
        z toho: ostatní emitenti	 8 863 222	82  %	-34  %	0  %	78  %	93  %	  3 021	
    Majetkové cenné papiere	 2 925 761	68  %	33  %	0  %	98  %	100  %	  3 748	
        z toho: emitované bankami	  667 884	98  %	36  %	0  %	100  %	100  %	  6 359	
        z toho: ostatní emitenti	 2 257 877	59  %	32  %	0  %	100  %	100  %	  5 263	
Deriváty - kladná reálna hodnota	 27 694 133	0  %	28  %	2  %	59  %	80  %	  1 610	
P A S Í V A   C E L K O M 	1 720 223 971	23  %	10  %	100  %	50  %	67  %	  1 083	
VKLADY A PRIJATÉ ÚVERY od KLIENTOV CELKOM	1 051 313 346	20  %	4  %	61  %	58  %	71  %	  1 310	
        z toho: vklady poistené vo fonde ochrany vkladov	 583 662 722	8  %	15  %	34  %	61  %	74  %	  1 571	
    Vklady a prijaté úvery od retailu	 553 326 012	8  %	14  %	32  %	62  %	74  %	  1 628	
        Vklady a prijaté úvery od domácností	 506 438 130	8  %	14  %	29  %	62  %	75  %	  1 647	
    Vklady a prijaté úvery od podnikov	 279 561 587	18  %	-7  %	16  %	54  %	73  %	  1 440	
    Vklady a prijaté úvery od finanč. spoloč. okrem bánk	 93 936 988	8  %	8  %	5  %	48  %	72  %	  1 182	
    Vklady a prijaté úvery od verejnej správy	 97 709 573	38  %	-18  %	6  %	89  %	97  %	  3 582	
    Vklady a prijaté úvery od nerezidentov 	 26 779 186	41  %	43  %	2  %	46  %	65  %	  1 035	
ZDROJE od BÁNK CELKOM 	 339 468 000	63  %	24  %	20  %	55  %	70  %	  1 294	
    Zdroje od NBS a zahraničných emisných bánk 	 2 431 309	0  %	-20  %	0  %	98  %	100  %	  8 600	
    Zdroje od nerezidentských bánk	 299 615 553	70  %	30  %	17  %	59  %	75  %	  1 465	
EMITOVANÉ CENNÉ PAPIERE CELKOM	 154 911 043	15  %	25  %	9  %	61  %	79  %	  1 592	
    Hypotekárne záložné listy	 92 564 067	23  %	30  %	5  %	71  %	84  %	  2 166	
    Zmenky	 21 517 456	10  %	3  %	1  %	78  %	95  %	  2 262	
    Ostatné emitované cenné papiere	 10 098 512	3  %	14  %	1  %	90  %	100  %	  4 198	
    Deriváty - záporná reálna hodnota	 30 731 008	0  %	33  %	2  %	60  %	80  %	  1 629	
Rizikovo vážené aktíva bankovej knihy	 815 674 130		24  %	47  %	57  %	73  %	  1 300	
Rizikovo vážené aktíva obchodnej knihy	 39 222 015		83  %	2  %	62  %	82  %	  1 786	
Iné rizikovo vážené aktíva	 92 321 225		5396  %	5  %	60  %	75  %	  1 434	
Vlastné zdroje 	 113 385 308		24  %	7  %	45  %	65  %	  1 023	

Do výpočtu CR 3, CR 5 a HHI vstupujú iba inštitúcie, v ktorých je hodnota danej položky kladná.
Pri rovnakej hodnote podielu všetkých inštitúcií by pri počte 26 inštitúcií bola hodnota HHI 385.
Aktíva sú vyjadrené v hrubej (brutto) hodnote; rovnosť s pasívami sa dosiahne odrátaním hodnoty odpisov a opravných položiek.
Kvôli zmenám vo výkazníctve sú od 1.1.2007 pokladničné poukážky a zmenky držané do splatnosti zaradené do operácií na medzibankovom trhu. Objem rizikovo vážených aktív nezahŕňa rizikovo vážené aktíva pobočiek zahraničných bánk. Obe zmeny  boli zohľadnené aj pri výpočte medziročnej zmeny.
3.1.1.2 Výnosy a náklady bánk a pobočiek zahraničných bánk (hodnoty nákladov a výnosov v tis. Sk) 
 	 	 	 	 	 	
	Hodnota	Hodnota
(k 30.06.2007)	CR3	CR5	HHI	
	(k 30.06.2008)					
						
(a) PREVÁDZKOVÉ NÁKLADY CELKOM (b + e + f)	 17 580 679	 17 580 679	58 %	71 %	  1 311	
(b)      Administratívne náklady (c + d)	 14 867 085	 14 867 085	56 %	70 %	  1 273	
(c)           Nakupované výkony	 7 449 136	 7 449 136	56 %	69 %	  1 294	
(d)           Personálne náklady	 7 417 949	 7 417 949	57 %	72 %	  1 275	
(e)      Odpisy hmotného a nehmotného majetku	 2 377 496	 2 377 496	64 %	76 %	  1 562	
(f)       Dane a poplatky	  336 098	  336 098	83 %	90 %	  4 265	
(g) HRUBÝ PRÍJEM (h + l)	 32 767 326	 32 767 326	60 %	75 %	  1 395	
(h)      Čistý úrokový príjem (j - i)	 22 661 748	 22 661 748	58 %	72 %	  1 299	
(i)            Úrokové náklady	 21 657 740	 21 657 740	42 %	63 %	   963	
(j)            Úrokové výnosy	 44 319 488	 44 319 488	50 %	66 %	  1 089	
(k)                z toho: Úrokové výnosy z cenných papierov	 7 568 643	 7 568 643	63 %	80 %	  1 638	
(l)       Čistý neúrokový príjem (m + n + o + p)	 10 105 578	 10 105 578	66 %	83 %	  1 667	
(m)          Výnosy z akcií a podielov	  506 383	  506 383	89 %	99 %	  3 009	
(n)           Čistý príjem z poplatkov	 6 721 880	 6 721 880				
(o)           Čistý príjem z obchodovania	 3 609 102	 3 609 102	53 %	78 %	  1 531	
(p)           Iné čisté prevádzkové príjmy	-  731 787	-  731 787				
(q) ČISTÝ PRÍJEM (g - a)	 15 186 647	 15 186 647				
(r)       Čistá tvorba opr. pol. a čistý príjem z odpis. pohľadávok	 2 401 424	 2 401 424				
(s)      Čistá tvorba rezerv	-  309 745	-  309 745				
(t) ČISTÝ ZISK PRED ZDANENÍM (q - r - s)	 13 094 968	 13 094 968	61 %	79 %	  1 495	
(u)      Mimoriadny zisk	   0	   0				
(v)      Daň z príjmu	 2 657 639	 2 657 639	59 %	75 %	  1 440	
(w) ČISTÝ ZISK PO ZDANENÍ (t + u - v)	 10 437 329	 10 437 329	61 %	80 %	  1 527	

Do výpočtu CR 3, CR 5 a HHI vstupujú iba inštitúcie, v ktorých je hodnota danej položky kladná.
Pri rovnakej hodnote podielu všetkých inštitúcií by pri počte 26 inštitúcií bola hodnota HHI  385.

3.1.1.3 Ukazovatele ziskovosti bánk a pobočiek zahraničných bánk a ich rozdelenie v bankovom sektore
 	 	 	 	 	 	 	 	 	
	Priemer vážený menovateľom	Priemer vážený menovateľom	Priemer vážený objemom aktív	Minimum	Dolný kvartil	Medián	Horný kvartil	Maximum	
	(30.06.2008)	(30.06.2007)							
 	 	 	 	 	 	 	 	 	
ROA	0.62 %	0.66 %	0.61 %	-3.15 %	0.26 %       (15 %)	0.41 %       (8 %)	0.72 %       (16 %)	2.07 %       (61 %)	
ROE (bez pobočiek)	8.90 %	0.00 %	9.92 %	1.13 %	3.59 %       (6 %)	5.11 %       (6 %)	8.58 %       (20 %)	13.98 %       (57 %)	
Ukazovateľ prevádzkovej efektivity
(cost-to-income ratio)	53.65 %	57.51 %	52.82 %	-446.42 %	44.99 %       (20 %)	51.31 %       (30 %)	68.09 %       (36 %)	184.12 %       (14 %)	
Relatívny význam úrokových príjmov	69.16 %	67.44 %	69.74 %	-17.18 %	61.50 %       (5 %)	68.11 %       (53 %)	84.20 %       (31 %)	100.51 %       (10 %)	
Čisté úrokové rozpätie	1.27 %	1.16 %	1.23 %	-0.96 %	0.38 %       (12 %)	1.05 %       (15 %)	1.45 %       (34 %)	6.79 %       (39 %)	
  retail	2.67 %	2.98 %	1.85 %	-34.46 %	1.16 %       (17 %)	1.66 %       (18 %)	2.53 %       (23 %)	7.02 %       (41 %)	
  podniky	1.17 %	1.26 %	0.83 %	-12.13 %	1.00 %       (21 %)	1.32 %       (40 %)	1.56 %       (10 %)	2.78 %       (28 %)	
  finančné spoločnosti	0.64 %	0.36 %	0.72 %	-2.22 %	0.31 %       (15 %)	0.88 %       (39 %)	1.88 %       (24 %)	4.69 %       (16 %)	
  banky vrát. NBS a pokl. poukážok	0.02 %	-0.04 %	0.22 %	-1.83 %	-0.42 %       (24 %)	0.17 %       (30 %)	0.70 %       (22 %)	2.86 %       (23 %)	
Čistá úroková marža	1.31 %	1.25 %	1.27 %	0.00 %	0.41 %       (11 %)	1.12 %       (15 %)	1.46 %       (33 %)	6.70 %       (41 %)	

Čísla v zátvorkách pod hodnotami kvartilov vyjadrujú podiel bánk (meraný objemom čistých aktív), u ktorých je hodnota príslušného ukazovateľa medzi hodnotou daného kvartilu a predchádzajúceho kvartilu.

3.1.1.4 Ukazovatele rizík a primeranosti vlastných zdrojov bánk a pobočiek zahraničných bánk a ich rozdelenie v bankovom sektore
 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	
	Priemer vážený menovateľom	Priemer vážený menovateľom	Priemer vážený objemom aktív	Minimum	Dolný kvartil	Medián	Horný kvartil	Maximum	Počet prekročení	
	(30.06.2008)	(30.06.2007)								
										
KREDITNÉ RIZIKO	 	 	 	 	 	 	 	 	 	
Podiel zlyhaných úverov na celkovom objeme úverov klientom	2.88 %	3.11 %	2.84 %	0.00 %	0.00 %       (11 %)	1.75 %       (46 %)	5.13 %       (28 %)	15.95 %       (16 %)		
   Retail (podiel na úveroch retailu)	3.90 %	3.64 %	3.53 %	0.00 %	0.00 %       (11 %)	2.00 %       (38 %)	5.84 %       (17 %)	18.06 %       (34 %)		
   Podniky (podiel na úveroch podnikom)	2.73 %	3.41 %	2.43 %	0.00 %	0.00 %       (17 %)	1.19 %       (21 %)	2.83 %       (27 %)	15.95 %       (34 %)		
   Finančné spoločnosti (podiel na úveroch finančných spoločností)	0.03 %	0.11 %	0.10 %	0.00 %	0.00 %       (36 %)	0.00 %       (0 %)	0.00 %       (24 %)	1.00 %       (34 %)		
Podiel opravných položiek na objeme zlyhaných úverov klientom	89.94 %	98.59 %	178.63 %	35.11 %	70.72 %       (10 %)	90.35 %       (23 %)	105.82 %       (18 %)	3687.78 %       (38 %)		
Veľká majetková angažovanosť (vážená) / vlastné zdroje  (bez pobočiek)	189.50 %	181.21 %	202.02 %	0.00 %	159.80 %       (21 %)	223.61 %       (31 %)	280.18 %       (27 %)	445.10 %       (9 %)	0	
Veľká majetková angažovanosť v rámci skupín (počet prekročení)									3	
Podiel nárokovateľ. hodnoty zabezpečení na celkovom objeme zlyhaných úverov klientom	31.23 %	36.00 %	27.67 %	0.00 %	8.17 %       (18 %)	32.46 %       (23 %)	43.68 %       (37 %)	97.82 %       (9 %)		
DEVÍZOVÉ RIZIKO										
Devízová otvorená súvahová pozícia/ vlastné zdroje
(bez pobočiek)	-46.25 %	-12.07 %	-56.37 %	-410.33 %	-33.10 %       (50 %)	-1.06 %       (10 %)	1.11 %       (5 %)	163.89 %       (24 %)		
Devízová otvorená podsúvahová pozícia/ vlastné zdroje (bez pobočiek)	30.18 %	27.29 %	42.97 %	-289.19 %	-93.98 %       (31 %)	-0.72 %       (10 %)	0.00 %       (5 %)	412.85 %       (43 %)		
Celková otvorená devízová pozícia/ vlastné zdroje
(bez pobočiek)	-16.08 %	15.22 %	-13.40 %	-228.93 %	-20.22 %       (33 %)	-0.38 %       (6 %)	2.52 %       (14 %)	129.55 %       (36 %)		
Celková otvorená devízová pozícia/ vlastné zdroje (vrátane pobočiek)	-44.71 %	20.63 %	 	 	 	 	 	 		
ÚROKOVÉ RIZIKO										
Celková otvorená úroková pozícia do 1mesiaca /vlastné zdroje (bez pobočiek)	-158.60%	-169.15%	-162.85%	-605.95%	-327.44%       (35%)	-126.59%       (9%)	-57.26%       (24%)	205.16%       (21%)		
Celková otvorená úroková pozícia do 1 roka / vlastné zdroje (bez pobočiek)	-72.66%	-33.02%	-76.10%	-538.83%	-54.20%       (41%)	-37.65%       (15%)	8.47%       (6%)	55.12%       (27%)		
Celková otvorená úroková pozícia do 5 rokov / vlastné zdroje (bez pobočiek)	-7.83%	62.36%	-12.25%	-912.02%	-29.14%       (31%)	20.43%       (24%)	49.92%       (16%)	109.52%       (18%)		
RIZIKO LIKVIDITY										
Podiel okamžite likvidných aktív na vysoko volatilných zdrojoch	18.55 %	18.00 %	8174.67 %	0.22 %	3.84 %       (8 %)	7.67 %       (28 %)	18.66 %       (32 %)	251730.18 %       (31 %)		
Podiel likvidných aktív (vrátane kolaterálov z obr. repo obchodov) na volatilných zdrojoch	54.46 %	56.74 %	80.95 %	0.22 %	29.16 %       (11 %)	45.64 %       (45 %)	73.87 %       (24 %)	1663.25 %       (20 %)		
Ukazovateľ stálych a nelikvidných aktív
(bez pobočiek)	40.82 %	43.89 %	44.70 %	2.31 %	13.42 %       (4 %)	36.15 %       (34 %)	56.39 %       (25 %)	79.35 %       (26 %)		
Podiel úverov na vkladoch a emitovaných cenných papierov	74.34 %	64.64 %	88.87 %	13.27 %	62.98 %       (26 %)	87.50 %       (52 %)	127.36 %       (18 %)	1069.55 %       (4 %)		
Celková pozícia likvidity aktuálna do 7 dní /aktíva 	-39.57 %	-39.07 %	-39.57 %	-64.50 %	-47.20 %       (43 %)	-24.22 %       (39 %)	-0.37 %       (6 %)	100.00 %       (12 %)		
Celková pozícia likvidity odhadovaná do 7 dní /aktíva	-8.80 %	-7.48 %	-8.80 %	-96.51 %	-16.91 %       (28 %)	-9.14 %       (38 %)	2.26 %       (7 %)	100.00 %       (27 %)		
Celková pozícia likvidity aktuálna do 3 mesiacov /aktíva 	-44.97 %	-43.43 %	-44.97 %	-69.29 %	-47.32 %       (46 %)	-23.67 %       (31 %)	-13.32 %       (10 %)	100.00 %       (12 %)		
Celková pozícia likvidity odhadovaná do 3 mesiacov /aktíva	-12.96 %	-9.70 %	-12.96 %	-96.43 %	-22.51 %       (8 %)	-13.91 %       (33 %)	1.25 %       (45 %)	100.00 %       (14 %)		
PRIMERANOSŤ VLASTNÝCH ZDROJOV										
Primeranosť vlastných zdrojov
(bez pobočiek)	11.97 %	13.50 %	11.86 %	8.75 %	10.17 %       (57 %)	13.87 %       (14 %)	18.32 %       (15 %)	47.84 %       (2 %)	0	
Podiel Tier I na vlastných zdrojoch
(bez pobočiek)	89.28 %	91.32 %	88.01 %	68.60 %	77.26 %       (10 %)	88.53 %       (45 %)	99.59 %       (28 %)	100.00 %       (5 %)		
Podiel vlastných zdrojov na bilančnej sume (bez pobočiek)	10.57 %	7.74 %	7.42 %	4.61 %	6.37 %       (64 %)	8.95 %       (13 %)	11.33 %       (7 %)	52.43 %       (5 %)		
Podiel možnej straty na vlastných zdrojoch pri dosiahnutí PVZ 8 % (bez pobočiek)	33.17 %	34.54 %	26.90 %	8.56 %	21.35 %       (57 %)	42.33 %       (14 %)	56.32 %       (15 %)	83.28 %       (2 %)		
Čísla v zátvorkách pod hodnotami kvartilov vyjadrujú podiel bánk (meraný objemom čistých aktív), u ktorých je hodnota príslušného ukazovateľa medzi hodnotou daného kvartilu a predchádzajúceho kvartilu.

	3.1.2 Poisťovne
3.1.2.1 Čistý zisk a ukazovatele ziskovosti poisťovní (údaje o zisku v tis. Sk)
 	 	 	 	 	
	Hodnota k  30.6.2008	Hodnota k 30.6.2007	Medziročná zmena	Podiel na celkovom predpísanom poistnom	
					
Čistý zisk celkom	2 436 035	3 341 152	-27,09%	7,44%	
ROA	1,46%	2,14%	 	 	
ROE	7,72%	11,23%	 	 	
3.1.2.2 Technické poistné (objemové údaje v tis. Sk)
 	 	 	 	 	 	 	 	
	Hodnota k  30.6.2008	Hodnota k 30.6.2007	Medziročná zmena	Podiel na celkovom predpísanom poistnom	CR3	HHI         30.6.2008	HHI         30.6.2007	
								
Celkom	32 731 322	29 359 377	11,49%	100,00%	60,90%	1730	1889	
Životné poistenie	16 406 062	13 772 508	19,12%	50,12%	55,35%	1401	1581	
Poistenie na dožitie, zmieš. poistenie a kapit. živ. poistenie okrem unit-linked	10 699 401	8 686 071	23,18%	32,69%	63,52%	1674	1723	
Unit-Linked	3 796 131	3 156 935	20,25%	11,60%	54,76%	1411	1954	
Pripoistenie	1 611 756	1 541 019	4,59%	4,92%	68,22%	1723	1800	
Ostatné	298 774	388 483	-23,09%	0,91%	89,00%	4194	3263	
Neživotné poistenie	16 325 260	15 586 869	4,74%	49,88%	73,60%	2365	2435	
Poistenie zodp. za škodu spôsobenú prevádzkou mot. vozidla	5 648 352	5 558 195	1,62%	17,26%	79,62%	2812	2873	
Poistenie škôd na pozemných dopravných prostriedkoch	4 646 202	4 454 994	4,29%	14,19%	76,60%	2373	2447	
Poistenie majetku	3 512 300	3 469 420	1,24%	10,73%	71,13%	2499	2694	
Ostatné	2 518 406	2 104 260	19,68%	7,69%	65,82%	1929	1738	
Do výpočtu CR 3 a HHI vstupujú iba inštitúcie, v ktorých je hodnota danej položky kladná.
Pri rovnakej hodnote podielu všetkých inštitúcií by pri počte 25 inštitúcií bola hodnota HHI 400.

3.1.2.3 Technické poistné postúpené zaisťovateľom (objemové údaje v tis. Sk)
 	 	 	 	 	
	Hodnota k 30.6.2008	Hodnota k 30.6.2007	Medziročná zmena	Podiel na celkovom predpísanom poistnom	
					
Celkom	4 240 912	4 897 857	-13,41%	12,96%	
Životné poistenie	316 565	598 404	-47,10%	1,93%	
Neživotné poistenie	3 924 347	4 299 453	-8,72%	24,04%	

3.1.2.4 Náklady na poistné plnenia (objemové údaje v tis. Sk)
 	 	 	 	 	 	 	 	
	Hodnota k  30.6.2008	Hodnota k 30.6.2007	Medziročná zmena	Podiel na celkovom predpísanom poistnom	CR3	HHI         30.6.2008	HHI         30.6.2007	
								
Celkom	13 950 589	11 267 530	23,81%	43%	66%	1894	2180	
Životné poistenie	6 775 827	4 988 117	35,84%	21%	63%	1663	2395	
Poistenie na dožitie, zmieš. poistenie a kapit. živ. poistenie okrem unit-linked	5 465 389	3 964 127	37,87%	17%	67%	1821	2811	
Unit-Linked	708 756	494 703	43,27%	2%	89%	3862	3699	
Pripoistenie	301 436	289 083	4,27%	1%	64%	1711	2208	
Ostatné	300 246	240 204	25,00%	1%	89%	4249	3971	
Neživotné poistenie	7 174 762	6 279 413	14,26%	22%	79%	2485	2442	
Poistenie zodp. za škodu spôsobenú prevádzkou mot. vozidla	2 371 136	2 085 779	13,68%	7%	83%	2940	2750	
Poistenie škôd na pozemných dopravných prostriedkoch	3 061 229	2 839 843	7,80%	9%	77%	2471	2361	
Poistenie majetku	1 262 994	917 837	37,61%	4%	88%	2602	3293	
Ostatné	479 403	435 954	9,97%	1%	70%	2317	1698	
Do výpočtu CR 3 a HHI vstupujú iba inštitúcie, v ktorých je hodnota danej položky kladná.
Pri rovnakej hodnote podielu všetkých inštitúcií by pri počte 25 inštitúcií bola hodnota HHI 400.
3.1.2.5 Škodovosť v neživotnom poistení
 	 	 	
	Hodnota k  30.6.2008	Hodnota k 30.6.2007	
			
Celkom	54,36%	54,58%	
Poistenie zodpovednosti za škodu spôsobenú prevádzkou motorového vozidla	48,66%	50,96%	
Poistenie škôd na pozemných dopravných prostriedkoch	68,82%	66,17%	
Poistenie majetku	60,68%	62,92%	
Ostatné	25,92%	23.05%	
3.1.2.6 Štruktúra technických rezerv poisťovní (objemové údaje v tis. Sk)
 	 	 	 	 	
	Hodnota k  30.6.2008	Hodnota k 30.6.2007	Medziročná zmena	Podiel na celkových rezervách	
					
Celkom	121 524 758	110 401 612	10,08%	100,00%	
Životné poistenie	74 233 253	67 713 678	9,63%	61,08%	
Rezerva na krytie záväzkov z finančného umiestnenia v mene poistených	13 708 857	11 590 717	18,27%	11,28%	
Neživotné poistenie	33 582 649	31 097 217	7,99%	27,63%	
3.1.2.7 Umiestnenie technických rezerv poisťovní okrem rezervy na krytie záväzkov z finančného umiestnenia v mene poistených (objemové údaje v tis. Sk) 
					
	Hodnota k  30.6.2008	Hodnota k 30.6.2007	Medziročná zmena	Podiel na celkových rezervách	
					
Celkom	117 860 191	102 643 077	14,83%	109,32%	
Dlhopisy vlád a centrálnych bánk SR a členských štátov EÚ alebo garantované SR, dlhopisy EIB, EBOR a MBOR	41 942 832	39 063 882	7,37%	38,90%	
Dlhopisy bánk	21 186 691	14 378 953	47,35%	19,65%	
Termínované účty v bankách	11 414 605	9 758 784	16,97%	10,59%	
Hypotekárne záložné listy	14 961 903	12 277 312	21,87%	13,88%	
Zaistenie	8 599 075	9 080 977	-5,31%	7,98%	
Ostatné	19 755 085	18 083 169	9,25%	18,32%	
Do výpočtu CR 3 a HHI vstupujú iba inštitúcie, v ktorých je hodnota danej položky kladná.
Pri rovnakej hodnote podielu všetkých inštitúcií by pri počte 25 inštitúcií bola hodnota HHI 400.
3.1.3 Starobné dôchodkové sporenie
3.1.3.1 Dôchodkové správcovské spoločnosti k 30.6.2008
 	 	 	 	
	Podiel na trhu *	NAV fondov (tis. Sk)	Počet klientov	
				
Allianz - Slovenská DSS	31%	18 174 262	450 725	
Axa DSS	28%	16 420 258	396 391	
VÚB Generali DSS	15%	8 597 615	201 106	
ING DSS	11%	6 504 370	156 673	
AEGON DSS	10%	6 169 130	199 488	
ČSOB DSS 	6%	3 339 459	100 262	
(*) Trhové podiely sú počítané podľa celkovej čistej hodnoty aktív (NAV) fondov danej DSS.
NAV – Net Asset Value (Čistá hodnota aktív)

3.1.3.2 Hospodársky výsledok DSS k 30.6.2008 (údaje v tis. Sk)
 	 	 	 	 	 	
	Výnosy	Náklady	Hospodársky výsledok	ROA	ROE	
						
Allianz - Slovenská DSS	245 254	120 338	124 916	9%	9%	
Axa DSS	101 227	133 209	-31 982	-1%	-1%	
VÚB Generali DSS	55817	50 048	5 769	2%	2%	
ING DSS	42 138	81 107	-38 969	-7%	-7%	
AEGON DSS	43 419	30 720	12 699	3%	3%	
ČSOB DSS 	21 580	34 526	-12 946	-3%	-3%	

3.1.3.3 Dôchodkové fondy (údaje v tis. Sk)
 	 	
	NAV k 30.06.2008	
		
Celkom	59 205 094	
Konzervatívny	2 347 852	
Vyvážený	17 538 249	
Rastový	39 318 993	
NAV – Net Asset Value (Čistá hodnota aktív)

3.1.3.4 Štruktúra investícii dôchodkových fondov (údaje v tis. Sk)
 	 	 	 	
	Hodnota k 30.06.2008	Podiel EUR	Podiel iných cudzích mien	
				
Celkom	59 205 094	3,93%	4,60%	
Účty v bankách	16 668 749	4,35%	2,58%	
Dlhopisy	32 919 876	9,79%	4,94%	
Akcie	6 631 191	54,74%	45,13%	
Ostatné	14 494 395	14,13%	8,35%	
Záväzky	-11 509 117	63,43%	30,71%	

3.1.3.5 Doplnkové dôchodkové spoločnosti k 30.6.2008
 	 	 	 	
	Podiel na trhu *	NAV fondov (tis. Sk)	Počet klientov	
				
ING Tatry - Sympatia, d.d.s., a.s.	39%	10 484 611	334 046	
Doplnková dôchodková spoločnosť Tatra banky, a.s. 	28%	7 482 865	209 307	
Stabilita, d.d.s., a.s 	19%	5 056 164	161 537	
Axa d.d.s., a.s.	13%	3 535 839	148 185	
AEGON d.d.s., a.s.	0%	9 873	1 482	
(*) Trhové podiely sú počítané podľa celkovej čistej hodnoty aktív (NAV) fondov danej DDS.
NAV – Net Asset Value (Čistá hodnota aktív)
3.1.3.6 Hospodársky výsledok DDS k 30. 6.2008 (údaje v tis. Sk)
 	 	 	 	 	 	
	Výnosy	Náklady	Hospodársky výsledok	ROA	ROE	
						
ING Tatry - Sympatia, d.d.s., a.s.	167 313	134 413	32 900	8%	13%	
Doplnková dôchodková spoločnosť Tatrabanky, a.s. 	74 584	53 027	21 557	12%	17%	
Stabilita, d.d.s., a.s 	75 533	47 749	27 784	25%	27%	
Axa d.d.s., a.s.	39 919	35 579	4 340	2%	2%	
AEGON d.d.s., a.s.	1 006	12 228	-11 222	-15%	-16%	
3.1.3.7 Doplnkové dôchodkové fondy (údaje v tis. Sk)
 	 	
	NAV k 30.06.2008	
		
Celkom	26 569 351	
Príspevkové	25 796 892	
Výplatné	772 459	
NAV – Net Asset Value (Čistá hodnota aktív)
3.1.3.8 Štruktúra investícii doplnkových dôchodkových fondov (údaje v tis. Sk)
 	 	 	 	
	Hodnota k 30.06.2008	Podiel EUR	Podiel iných cudzích mien	
				
Celkom	26 569 351	2,30%	1,20%	
Účty v bankách	10 128 537	10,26%	0,61%	
Dlhopisy	15 552 789	7,09%	0,70%	
Akcie	638 811	32,11%	56,67%	
Ostatné	2 724 343	14,17%	1,67%	
Záväzky	-2 475 128	85,63%	10,52%	

3.1.4. Kolektívne investovanie
3.1.4.1 Správcovské spoločnosti k 30.06.2008 
 	 	 	
Správcovská spoločnosť	NAV podielových fondov (tis. Sk)	Podiel na trhu	
			
Spolu	138 733 487	100,00%	
Tatra Asset Management	60 584 027	43,67%	
Asset Management SLSP	32 908 481	23,72%	
VÚB Asset Management	28 566 910	20,59%	
ČSOB Asset Management	7 295 948	5,26%	
Prvá penzijná	4 027 763	2,90%	
ISTRO Asset Management	1 798 239	1,30%	
AIG Funds Central Europe	1 791 735	1,29%	
Investičná a Dôchodková	749 987	0,54%	
KD Investments	521 816	0,38%	
Allianz Asset Management	488 581	0,35%	
NAV – Net Asset Value (Čistá hodnota majetku)

3.1.4.2 Náklady, výnosy a ukazovatele ziskovosti tuzemských správcovských spoločností k 30.06.2008 (údaje v tis. Sk)
 	 	 	 	 	 	
Správcovská spoločnosť	Výnosy	Náklady	Hospodársky výsledok	ROA	ROE	
						
Spolu	914 229	743 498	170 731	9%	11%	
AIG Funds Central Europe	27 657	24 688	2969	4%	4%	
Allianz Asset Management	5 739	11 831	-6092	-5%	-5%	
Asset Management SLSP	191 229	161 297	29 932	12%	23%	
ČSOB Asset Management	93 277	74 095	19 182	7%	8%	
Investičná a dôchodková	9 103	7 645	1 458	2%	2%	
Istro Asset Management	16 541	14 729	1 812	2%	2%	
KD Investments	9 654	14 467	-4 813	-8%	-9%	
Prvá Penzijná	35 259	28 706	6 553	6%	7%	
Tatra Asset Management	358 713	255 471	103 242	16%	17%	
VÚB Asset Management	167 057	150 569	16 488	14%	18%	
*Hodnota ROE a ROA bola anualizovaná

3.1.4.3 Štruktúra podielových fondov k 30.06.2008 (údaje v tis. Sk)
 	 	 	 	 	 		 	
Typ fondu	Podiel na trhu	Čistá hodnota aktív	Počet fondov	CR3 *	CR5 *	HHI *	HHI pri 
rovnomernom rozložení	
								
Podielové fondy celkom	100%	161 712 430	594	42%	50%	693	17	
  Tuzemské	85,79%	138 733 487	125	41%	50%	677	80	
     Fondy peňažného trhu	45,62%	73 774 586	13	77%	93%	2 138	769	
     Dlhopisové fondy	9,77%	15 807 193	13	70%	86%	2 003	769	
     Akciové fondy	3,11%	5 028 909	11	75%	88%	2 069	909	
     Zmiešané fondy	8,02%	12 970 877	16	52%	68%	1 367	625	
     Fondy fondov	9,36%	15 129 395	19	54%	78%	1 337	526	
     Iné fondy	6,70%	10 833 180	7	73%	95%	2 156	1 429	
    Špeciálne fondy	0,45%	730 315	1	100%	100%	10 000	10 000	
    Realitné fondy	2,21%	3 571 397	4	93%	100%	3 273	2 500	
     Uzavreté fondy	0,55%	887 635	41	27%	40%	468	244	
  Zahraničné (**)	14,21%	22 978 943	469	21%	29%	256	21	
     Fondy peňažného trhu	2,56%	4 139 209	26	84%	92%	3 616	385	
     Dlhopisové fondy	1,81%	2 930 069	93	52%	66%	1 371	108	
     Akciové fondy	5,06%	8 186 776	229	37%	48%	634	44	
     Zmiešané fondy	0,69%	1 110 478	54	67%	79%	1 675	185	
     Fondy fondov	0,35%	570 719	23	85%	92%	5 271	435	
     Iné fondy	3,74%	6 041 692	44	20%	32%	411	227	
(*) Trhové koncentrácie sú počítané len pre otvorené podielové fondy (nie sú v nich zahrnuté uzavreté a špeciálne fondy)
(**) Pre zahraničné podielové fondy je uvedená čistá hodnota aktív podielov predaných v Slovenskej republike
Do výpočtu CR 3, CR 5 a HHI vstupujú iba inštitúcie, v ktorých je hodnota danej položky kladná. V stĺpci „HHI pri rovnomernom rozložení“ je uvedená hodnota HHI, ktorá by vyjadrovala koncentráciou pri rovnomernom rozdelení čistej hodnoty aktív v rámci danej skupiny fondov.

3.1.4.4 Čisté predaje otvorených podielových fondov k 30.06.2008 (údaje v tis. Sk)
					
	6 mesiacov	Počet fondov	HHI	HHI pri rovnomernom rozložení	
					
Otvorené podielové fondy celkom	7 162 619	549	 	18	
  Tuzemské	8 071 233	80	1 243	125	
     Fondy peňažného trhu	9 200 507	13	2 861	769	
     Dlhopisové fondy	-1 883 702	13	7 442	769	
     Akciové fondy	547 045	11	4 894	909	
     Zmiešané fondy	32 055	16	4 797	625	
     Fondy fondov	-2 254 063	19	2 562	526	
     Iné fondy	2 355 953	7	5 647	1 429	
    Špeciálne fondy	73 437	1	7 306	10 000	
  Zahraničné	-908 614	469	1 752	21	
     Fondy peňažného trhu	-29 459	26	7 569	385	
     Dlhopisové fondy	-367 078	93	1 303	108	
     Akciové fondy	-461 667	229	700	44	
     Zmiešané fondy	39 250	54	4 866	185	
     Fondy fondov	69 549	23	2 677	435	
Do výpočtu HHI vstupujú iba inštitúcie, v ktorých je hodnota danej položky kladná. V stĺpci „HHI pri rovnomernom rozložení“ je uvedená hodnota HHI, ktorá by vyjadrovala koncentráciou pri rovnomernom rozdelení čistej hodnoty aktív v rámci danej skupiny fondov.
3.1.4.5 Priemerné výkonnosti otvorených podielových fondov k 30.06.2008 (údaje v % p.a.)
 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	
	3 mesiace	1 rok	3 roky	

Otvorené podielové fondy celkom	-27,05%	-0,97%	13,95%	-56,38%	-2,27%	25,72%	-44,86%	0,06%	4,92%	
  Tuzemské	-14,07%	-0,36%	3,03%	-39,23%	-0,29%	11,71%	-17,88%	1,80%	4,69%	
     Fondy peňažného trhu	-0,61%	0,61%	0,97%	0,00%	2,87%	3,92%	0,00%	2,47%	3,18%	
     Dlhopisové fondy	-10,15%	-1,22%	-0,45%	-16,39%	0,51%	5,03%	-12,63%	0,46%	2,61%	
     Akciové fondy	-14,07%	-9,69%	2,63%	-39,23%	-31,25%	-8,08%	-17,88%	-7,97%	4,69%	
     Zmiešané fondy	-6,41%	-1,09%	0,47%	-26,77%	-4,29%	4,31%	-3,08%	0,65%	3,90%	
     Fondy fondov	-2,98%	-0,73%	1,81%	-14,19%	-8,81%	2,06%	0,00%	0,48%	0,77%	
     Iné fondy	-1,73%	-0,43%	0,71%	-3,47%	-1,23%	1,24%	0,00%	0,00%	0,00%	
    Špeciálne fondy	-0,43%	0,52%	3,03%	-5,42%	2,30%	11,71%	0,00%	N.A	0,00%	
  Zahraničné	-27,05%	-4,51%	13,95%	-56,38%	-13,79%	25,72%	-44,86%	-10,10%	4,92%	
     Fondy peňažného trhu	-8,19%	-0,64%	0,71%	-26,61%	0,75%	9,39%	-38,24%	-1,94%	2,46%	
     Dlhopisové fondy	-11,30%	-4,15%	1,76%	-26,04%	-6,75%	7,17%	-39,28%	-14,44%	0,39%	
     Akciové fondy	-27,05%	-7,80%	13,95%	-56,38%	-28,05%	3,90%	-44,86%	-11,66%	4,24%	
     Zmiešané fondy	-12,26%	-7,60%	4,98%	-37,29%	-19,18%	5,52%	-39,72%	-24,50%	-13,58%	
     Fondy fondov	-10,89%	-7,43%	-5,22%	-33,19%	-19,88%	0,47%	-23,17%	-21,25%	-19,71%	
     Iné fondy	-9,68%	-1,90%	5,46%	-23,32%	-4,85%	25,72%	-1,07%	-0,31%	4,92%	
3.1.4.6 Štruktúra majetku tuzemských podielových fondov k 30.06.2008 (údaje v tis. Sk)
 	 	 	
	Fondy peňažného trhu	Ostatné fondy	
			
Spolu	74 108 421	65 428 619	
Vklady uložené v bankách	33 101 209	10 794 367	
Cenné papiere iné ako akcie a podielové listy	40 833 621	30 750 423	
Akcie a podielové listy podielových fondov	102 466	15 681 325	
Akcie a iné majetkové účasti	0	4 994 938	
Finančné deriváty*	71 123	1 432 706	
Ostatné aktíva	3	1 774 861	
* Finančné deriváty zahŕňajú deriváty s kladnou aj zápornou reálnou hodnotou

3.1.5 Obchodníci s cennými papiermi
3.1.5.1 Základné charakteristiky obchodníkov s cennými papiermi k 30.06.2008 (údaje v tis. Sk)
 	 	 	 	 	
	Objem obchodov	Podiel na trhu	Objem spravovaného majetku	Podiel na trhu	
					
Banky a pobočky zahr. bánk	5 999 598 034	79%	3 090 735	5%	
Správcovské spoločnosti	57 196	0%	44 176 446	77%	
OCP s min. základným imaním 35M	25 531 975	0%	2 652 069	5%	
Ostatní	1 594 274 614	21%	7 386 018	13%	
OCP, ktorí nie sú bankami sa členia podľa základného imania. OCP so základným imaním menej ako 35 mil. Sk nemajú licenciu na vykonávanie investičnej služby IS-3 (prijatie pokynu klienta na nadobudnutie alebo predaj investičného nástroja a jeho vykonanie na vlastný účet)

3.1.5.2 Trhové koncentrácie objemu obchodov obchodníkov s cennými papiermi
 	 	 	 	 	
	Počet obchodníkov	CR3	CR5	HHI	
					
Spolu	40	77%	95%	2453	
  Banky a pobočky zahr. bánk	19	84%	96%	3073	
  Správcovské spoločnosti	6	100%	100%	10000	
  OCP s min. základným imaním 35M	6	98%	100%	5869	
  Ostatní	9	100%	100%	9736	
Trhové koncentrácie sú počítané za aktuálny kvartál.
Do výpočtu CR 3, CR 5 a HHI  vstupujú iba inštitúcie, v ktorých je hodnota danej položky kladná.
3.1.5.3 Objem obchodov podľa jednotlivých investičných služieb k 30.06.2008 (údaje v tis. Sk)
 	 	 	 	
	IS – 1	IS – 2	IS – 3	
				
Obchody celkom	555 840 680	1 683 941 038	5 379 058 634	
  Akcie	7 668 592	3 801 888	35 499	
  Dlhopisy	5 116 003	68 240 508	52 011 281	
  Podielové listy	10 311 942	109 481	0	
  Ostatné prevoditeľné CP	244 155	426 048	2 688 039	
  Nástroje peňažného trhu	23 658 348	758 455 584	716 180 818	
  CP vydané zahraničnými subjektmi KI	1 963 666	1 278 003	66 031	
  Deriváty - typ A	496 943 644	851 629 526	4 607 614 938	
  Deriváty - typ B	1 958 182	0	462 028	
  Deriváty - typ C	5 068 823	0	0	
  Deriváty - typ D	2 907 325	0	0	
  Derivátové nástroje na presun úverového rizika	0	0	0	
  Finančné rozdielové zmluvy	3 442	0	0	
  Deriváty - typ E	618 025	0	0	
IS-1 –  prijatie pokynu klienta na nadobudnutie, predaj alebo iné nakladanie s investičnými nástrojmi a následné postúpenie pokynu klienta na účel jeho vykonania. 
IS-2 – prijatie pokynu klienta na nadobudnutie alebo predaj investičného nástroja a jeho vykonanie na iný účet ako na účet poskytovateľa služby. 
IS-3 – prijatie pokynu klienta na nadobudnutie alebo predaj investičného nástroja a jeho vykonanie na vlastný účet.
Deriváty - typ A – Podľa § 5 ods. 1 písm. d) zákona o cenných papieroch
Deriváty - typ B – Podľa § 5 ods. 1 písm. e) zákona o cenných papieroch
Deriváty - typ C – Podľa § 5 ods. 1 písm. f) zákona o cenných papieroch
Deriváty - typ D – Podľa § 5 ods. 1 písm. g) zákona o cenných papieroch
Deriváty - typ E – Podľa § 5 ods. 1 písm. j) zákona o cenných papieroch

	
3.2 Metodika údajov
	3.2.1 Banky a pobočky zahraničných bánk
3.2.1.1 Štruktúra aktív a pasív bánk a pobočiek zahraničných bánk
Všetky aktíva sú vykázané v hrubej hodnote, t.j. neznížené o opravné položky.
Kategória „Operácie na medzibankovom trhu celkom“ zahŕňa okrem úverov a vkladov poskytnutých centrálnym bankám a ostatným bankám aj nakúpené pokladničné poukážky NBS, štátne pokladničné poukážky a zmenky okrem tých, ktoré banka drží v portfóliu „cenné papiere držané do splatnosti“.
3.2.1.2 Výnosy a náklady bánk a pobočiek zahraničných bánk
Komentár k niektorým položkám:
Čistý príjem z obchodovania zahŕňa čistý príjem z operácií s cennými papiermi (okrem úrokových príjmov), čistý príjem z devízových operácií a čistý príjem z derivátových operácií. 
Iné čisté prevádzkové príjmy zahŕňajú čisté príjmy z postúpených pohľadávok, z prevodu hmotného a nehmotného majetku, z podielu na zisku z podielových cenných papierov a vkladov v ekvivalencii,  z prevodu podielových cenných papierov a vkladov, z ostatných operácií a iné čisté prevádzkové príjmy.
Zdrojom údajov je výkaz Bil (NBS) 2 – 12.
3.2.1.3 Ukazovatele ziskovosti bánk a pobočiek zahraničných bánk a ich rozdelenie v bankovom sektore
Výpočet jednotlivých ukazovateľov:
-	ROA = podiel kumulatívnej hodnoty čistého zisku k priemernej hodnote čistých aktív, (Zdroj: Bil (NBS) 2 – 12, Bil (NBS) 1 – 12)
-	ROE = podiel kumulatívnej hodnoty čistého zisku k priemernej hodnote vlastných zdrojov; do výpočtu nevstupujú pobočky, (Zdroj: Bil (NBS) 2 – 12, BD (HKR) 1 – 04)
-	Ukazovateľ prevádzkovej efektivity = podiel kumulovanej hodnoty prevádzkových nákladov ku kumulovanej hodnote súčtu čistého úrokového a neúrokového príjmu, (Zdroj: Bil (NBS) 2 –12)
-	Čisté úrokové rozpätie = rozdiel podielu kumulovanej hodnoty výnosov (úrokových aj neúrokových) okrem úrokových výnosov z klasifikovaných aktív na aktuálnej hodnote úverov poskytnutých danej protistrane a podielu kumulovanej hodnoty nákladov na aktuálnej hodnote vkladov poskytnutých danej protistrane, (Zdroj: V (NBS) 13 – 04) 
-	Čistá úroková marža =  podiel čistých úrokových príjmov znížených o úrokové príjmy z klasifikovaných aktív k priemernej hodnote čistých aktív, (Zdroj: Bil (NBS) 2 – 12, Bil (NBS) 1 – 12)
Hodnoty minima, dolného kvartilu, mediánu, horného kvartilu a maxima vyjadrujú rozloženie hodnôt daného ukazovateľa v bankovom sektore. Hodnota dolného kvartilu pritom vyjadruje takú hodnotu daného ukazovateľa, že 25% všetkých bánk (vyjadrené počtom) má hodnotu daného ukazovateľa rovnú najviac hodnote dolného kvartilu (alebo nižšiu). Analogicky hodnota mediánu vyjadruje takú hodnotu ukazovateľa, že 50% všetkých bánk má hodnotu daného ukazovateľa rovnú najviac hodnote mediánu. Napokon hodnota horného kvartilu vyjadruje takú hodnotu ukazovateľa, že 75% všetkých bánk má hodnotu daného ukazovateľa rovnú najviac hodnote horného kvartilu. Keďže toto rozdelenie neberie do úvahy veľkosť jednotlivých bánk, táto je zohľadnená v percentuálnych podieloch v zátvorke. Napr. číslo pod hodnotou prvého kvartilu vyjadruje podiel bánk (meraný objemom aktív), ktorých hodnota daného ukazovateľa leží v uzavretom intervale medzi hodnotou minima a hodnotou dolného kvartilu. Obdobne číslo pod hodnotou mediánu vyjadruje podiel bánk, ktorých hodnota daného ukazovateľa leží v intervale (sprava uzavretom) medzi hodnotou dolného kvartilu a hodnotou mediánu.
3.2.1.4 Ukazovatele rizík a primeranosti vlastných zdrojov bánk a pobočiek zahraničných bánk a ich rozdelenie v bankovom sektore
Výpočet jednotlivých ukazovateľov:
-	Podiel klasifikovaných úverov na celkovom objeme úverov klientom = podiel hrubej hodnoty neštandardných, pochybných a stratových úverov voči klientom k celkovej hrubej hodnote poskytnutých úverov, (Zdroj: V (NBS) 33 – 12)
-	Podiel opravných položiek na objeme klasifikovaných úverov = podiel vytvorených opravných položiek k hrubej hodnote neštandardných, pochybných a stratových úverov, (Zdroj: BD (ZPZ) 1 – 04) 
-	Veľká majetková angažovanosť (vážená) / vlastné zdroje = podiel váženej veľkej majetkovej angažovanosti k vlastným zdrojom; podľa zákona o bankách nemôže tento podiel presiahnuť 800% (Zákon č. 483/2001 Z.z., §39, ods. 2); netýka sa pobočiek zahraničných bánk, (Zdroj: BD (HMA) 8 – 12, časť C)
-	Veľká majetková angažovanosť v rámci skupín – sleduje sa počet prekročení ku koncu jednotlivých mesiacov limitov stanovených zákonom o bankách (§39, ods. 1) ku koncu jednotlivých mesiacov, netýka sa pobočiek zahraničných bánk, (Zdroj: BD (HMA) 8 – 12, časť A a B)
-	Podiel nárokovateľnej hodnoty zabezpečení na celkovom objeme klasifikovaných úverov klientom – ukazovateľ nezahŕňa banky, ktoré v zmysle §8 Opatrenia NBS č. 13/2004 nezatrieďovali pohľadávky do jednotlivých skupín z dôvodu tvorby opravných položiek na portfóliovom základe podľa medzinárodných účtovných štandardov, (Zdroj: BD (ZPZ) 1 – 04)
-	Devízová otvorená súvahová pozícia / vlastné zdroje = podiel rozdielu aktív a pasív v cudzej mene na vlastných zdrojoch, (Zdroj: Bil (NBS) 1 – 12)
-	Devízová otvorená podsúvahová pozícia / vlastné zdroje = podiel rozdielu podsúvahových aktív a pasív (s výnimkou usporiadacích a evidenčných účtov a pohľadávok/záväzkov zo zverených hodnôt) v cudzej mene na vlastných zdrojoch, (Zdroj: Bil (NBS) 1 – 12)
-	Celková otvorená devízová pozícia / vlastné zdroje = podiel súčtu súvahovej a podsúvahovej devízovej pozície na vlastných zdrojoch; kladná hodnota devízovej pozície znamená riziko straty zo zhodnocovania domácej meny, (Zdroj: Bil (NBS) 1 – 12)
-	VaR / vlastné zdroje = podiel straty zo zmeny vo výmenných kurzoch, ktorej hodnota by počas 1 dňa nemala byť na základe historickej simulácie (za obdobie 1 roka) prekročená s 99%-nou pravdepodobnosťou k vlastným zdrojom, (Zdroj: M (NBS) 4 – 12)
-	Celková otvorená úroková pozícia / vlastné zdroje = podiel rozdielu aktív a pasív s fixáciou úrokovej sadzby alebo zostatkovou splatnosťou kratšou ako je dané časové obdobie (1 mesiac, 1 rok, resp. 5 rokov) na celkovom objeme vlastných zdrojov, (Zdroj: BD (HUC) 53 – 04, BD (HKR) 1 – 04)
-	Podiel likvidných aktív (vrátane kolaterálov z obrátených repo obchodov) na volatilných zdrojoch: Likvidné aktíva okrem okamžite likvidných aktív zahrnujú aj prijaté cenné papiere z obrátených repo obchodov, pokladničné poukážky držané do splatnosti a všetky nakúpené štátne dlhopisy; ich hodnota je však znížená o založené cenné papiere a poskytnuté kolaterály v repo obchodoch. Volatilné zdroje zahŕňajú navyše termínované vklady klientov, (Zdroj: Bil (NBS) 1 – 12, V (NBS) 8 –12)
-	Primeranosť vlastných zdrojov = podiel vlastných zdrojov k rizikovo váženým aktívam (nesmie klesnúť pod hranicu 8%), (Zdroj: BD (HKP) 1 – 12, BD (HKR) 1 – 04)
-	Podiel Tier I na vlastných zdrojoch = podiel základných vlastných zdrojov znížených o príslušnú časť položiek znižujúcich hodnotu základných a dodatkových vlastných zdrojov k celkovému objemu vlastných zdrojov, (Zdroj: BD (HKR) 1 – 04)
-	Podiel možnej straty na vlastných zdrojoch pri dosiahnutí primeranosti vlastných zdrojov 8% = podiel straty, ktorá spôsobí pokles hodnoty ukazovateľa primeranosti vlastných zdrojov na 8%, k celkovému objemu vlastných zdrojov, (Zdroj: BD (HKP) 1 – 12, BD (HKR) 1 – 04)
	3.2.2 Poisťovne 
3.2.2.1 Čistý zisk a ukazovatele ziskovosti poisťovní
Hrubé prevádzkové náklady k predpísanému poistnému – obstarávacie náklady na poistné zmluvy + správna réžia + zmena stavu výšky prevedených obstarávacích nákladov na poistné zmluvy
3.2.2.2 Škodovosť v neživotnom poistení
Škodovosť je definovaná ako pomer poistných udalostí vzniknutých nahlásených aj nenahlásených, voči zaslúženému poistnému:
Škodovosť =  (súčet nákladov na poistné udalosti a zmeny rezervy na poistné plnenie) / (predpísané poistné – zmena rezervy na poistné budúcich období)
	3.2.3 Obchodníci s cennými papiermi
Použité označenia:
IS-1 –  prijatie pokynu klienta na nadobudnutie, predaj alebo iné nakladanie s investičnými nástrojmi a následné postúpenie pokynu klienta na účel jeho vykonania.
IS-2 – prijatie pokynu klienta na nadobudnutie alebo predaj investičného nástroja a jeho vykonanie na iný účet ako na účet poskytovateľa služby.
IS-3 – prijatie pokynu klienta na nadobudnutie alebo predaj investičného nástroja a jeho vykonanie na vlastný účet.
	
3.3 Použitá terminológia a skratky
	Použitá terminológia

Domácnosti – obyvateľstvo, teda účty občanov, ekvivalent anglického pojmu „households“
Retail – domácnosti, živnosti a neziskové spoločnosti slúžiace prevažne domácnostiam
Podniky – nefinančné spoločnosti
Finančné spoločnosti okrem bánk – ostatné finančné spoločnosti, finanční sprostredkovatelia, penzijné a podielové fondy, poisťovacie spoločnosti
Verejná správa – orgány štátnej správy a miestnej samosprávy
Ukazovateľ okamžitej likvidity - okamžite likvidné aktíva / vysoko volatilné zdroje
Celková čistá pozícia - definovaná ako súčet čistej súvahovej a čistej podsúvahovej pozície 
CR n index – koncentrácia n najväčších bánk, teda suma podielov ich aktív na celkových aktívach. 
Čistá súvahová pozícia - definovaná ako rozdiel medzi devízovými aktívami a pasívami v súvahe.
Čistá podsúvahová pozícia - definovaná ako rozdiel medzi devízovými aktívami a pasívami v podsúvahe.
Cost-to-income ratio - definovaný ako podiel celkových prevádzkových nákladov a čistého príjmu z bankovej činnosti (nakupované výkony + náklady na zamestnancov + sociálne náklady + odpisy hmotného a nehmotného majetku + dane a poplatky / výnosy z akcií a podielov + čistý príjem z poplatkov a provízií + čistý príjem z operácií s cennými papiermi + čistý príjem z operácií s derivátmi + čistý príjem z devízových operácií + čistý príjem z ostatných operácií) 
Disponibilný príjem domácnosti - je vypočítaný ako súčet zložiek hrubého osobného príjmu všetkých členov domácnosti (hrubý peňažný príjem zo zamestnania a jemu blízky príjem, hrubý nepeňažný príjem zo zamestnania, hrubé peňažné zisky alebo straty zo samostatne zárobkovej činnosti (vrátane honorárov), podpora v nezamestnanosti, starobné dávky, dávky pre pozostalých, nemocenské dávky, dávky v invalidite a príspevky na vzdelanie) plus zložky hrubého príjmu na úrovni domácnosti (príjem z prenájmu majetku alebo pozemku, rodinné dávky a príspevky vyplácané rodinám s deťmi, sociálne vylúčenie inde neklasifikované, príspevky na bývanie, pravidelné prijaté peňažné transfery medzi domácnosťami, úroky, dividendy, zisk z kapitálových investícií do neregistrovaného podniku, príjem osôb mladších ako 16 rokov mínus pravidelné dane z majetku, pravidelné platené peňažné transfery medzi domácnosťami, daň z príjmu a príspevky sociálneho poistenia).
Dlhá pozícia - pozícia, pri ktorej aktíva sú väčšie ako pasíva
Herfindhalov index (HHI) - definovaný ako súčet druhých mocnín podielov aktív jednotlivých bánk na celkových aktívach.
Krátka pozícia - pozícia, pri ktorej pasíva sú väčšie ako aktíva
Likvidita do 7 dní a do 3M - podiel likvidných aktív a volatilných zdrojov, kde likvidné aktíva zahŕňajú pokladničnú hotovosť, bežné účty banky v iných bankách a všetky pokladničné poukážky a štátne dlhopisy, na ktoré nebolo zriadené záložné právo, vrátane tých, ktoré banka získala v obrátených repo obchodoch všetky pohľadávky voči klientom a bankám so zostatkovou splatnosťou do 7 dní, resp. do 3 mesiacov a volatilné zdroje sú súčtom záväzkov voči bankám a klientom do 7 dní, resp. do 3 mesiacov.
Likvidný vankúš – definovaný ako súčet pokladničnej hotovosti, štátnych dlhopisov, štátnych pokladničných poukážok, pokladničných poukážok NBS, vkladov v NBS a bežných účtov v iných bankách po odrátaní záväzkov bánk voči zahraničným bankám (okrem dlhodobých) a ARDAL-u a aktív poskytnutých do zálohy
Loan-to-deposit – podiel úverov klientom a súčtu vkladov retailu, vkladov podnikov a vkladov finančných spoločností a emitovaných HZL. 
Loan-to-value ratio – definovaný ako pomer objemu poskytnutého úveru a hodnoty zabezpečenia úveru
Miera zlyhania (default rate) – vyjadruje, aké percento úverov zlyhá počas sledovaného obdobia
Otvorená pozícia do 3 mesiacov – rozdiel súčtu pohľadávok voči klientom a dlhových cenných papierov emitovaných bankami a podnikmi so zostatkovou splatnosťou do 3 mesiacov a súčtu záväzkov voči klientom a emitovaných cenných papierov so zostatkovou splatnosťou do 3 mesiacov
Unit-linked rezerva – technická rezerva, ktorá sa vytvára životnom poistení spojenom s investičným fondom v poistnom odvetví A4
Zlyhané úvery – úvery, u ktorých banka identifikovala znehodnotenie viac ako 50 % alebo ak je dlžník v omeškaní so splácaním viac ako 90 dní.

	Skratky

ARDAL	Agentúra pre riadenie dlhu a likvidity
BCPB	Burza cenných papierov v Bratislave
BRIBID	Bratislava interbank bid rates
BRIBOR	Bratislava interbank offered rates
CDCP	Centrálny depozitár cenných papierov
CM	cudzia mena
CP	cenný papier
CPI	index spotrebiteľských cien
EBOR	Európska banka pre obnovu a rozvoj
ECB	Európska centrálna banka
EIB	Európska investičná banka
EMU	Európska menová únia
EÚ	Európska únia
EUR	euro
GFI	Garančný fond investícií
HHI	Herfindahlov index
HZL	hypotekárny záložný list
IFRS	medzinárodné štandardy finančného výkazníctva
LTV	tzv. loan-to-value ratio, ide o pomer objemu poskytnutého úveru k hodnote založenej nehnuteľnosti
NAV	čistá hodnota aktív (net asset value)
NBS	Národná banka Slovenska
O/N	jednodňová sadzba (overnight)
OCP	obchodník s cennými papiermi
p. b. 	percentuálny bod
PF	podielový fond
ROA	výnosovosť aktív (return on assets)
ROE	výnosovosť kapitálu (return on equity)
RWA	rizikovo vážené aktíva (risk weighted assets)
SASS	Slovenská asociácia správcovských spoločností
SAX	slovenský akciový index
SDX	slovenský dlhopisový index
Sk	slovenská koruna
SKP	Slovenská kancelária poisťovateľov
VaR	hodnota v riziku (value at risk)
ZI	základné imanie