Predkladacia správa

Malé podniky – ktoré zamestnávajú do 50 ľudí, zohrávajú ústrednú úlohu vo všetkých ekonomických aktivitách EÚ. Sú kľúčovým zdrojom pracovných miest, úrodnou pôdou pre podnikateľské myšlienky a hlavnou hnacou silou v oblasti inovácií, zamestnanosti, sociálnej a lokálnej integrácii.
V EÚ pôsobí okolo 20 miliónov takýchto podnikov, ktoré zamestnávajú celkovo 65 mil. ľudí. Predstavujú 99% všetkých podnikov a vytvárajú 53% zo všetkých pracovných miest. V EÚ je omnoho viac ľudí zamestnaných v malých podnikoch než v USA alebo Japonsku, kde viac ľudí pracuje vo väčších podnikoch.
Európska rada odsúhlasila vo Feire Chartu o malých podnikoch, v ktorej uviedla dôvody, prečo sú malé podniky také dôležité a zaviazala sa podporovať ich rozvoj. Charta sa stala pilierom podnikateľskej politiky Európskej komisie a základným kameňom pre politiky členských štátov. Veta – „najprv myslieť v malom“ je zhrnutím podnikateľskej politiky EÚ, a Charta rozvíja tento prístup.

Prístup – „najprv mysli v malom“ je veľmi potrebný a  odôvodnený, no zároveň veľmi náročný na implementáciu.
Potrebný, pretože je ekonomicky nevyhnutný a ak ho vlády nebudú uplatňovať, zaniknú tým hlasy väčšiny podnikov. Náročný, pretože je nedostatok  informácií a ak vlády nezačnú najprv myslieť v malom, môže sa stať, že v malom nezačnú myslieť nikdy.
Vytváranie vhodného prostredia pre malé podniky spadá prevažne do kompetencie jednotlivých členských štátov. Komisia má dôležitú, no sekundárnu úlohu napomôcť členským štátom a vylepšiť ich činnosť v tejto oblasti, a to prostredníctvom rokovaní a otvorenou metódou kooperácie, prostredníctvom zapojenia štrukturálnych fondov, EIB a iných finančných nástrojov spravovaných Európskym investičným fondom. Na záver, v rámci kompetencie spoločenstva môže Komisia vplývať na formovanie prostredia pre fungovanie malých podnikov aj v oblastiach, ako je napríklad prístup na trh.
Spomedzi jednotlivých politík spoločenstva, ktoré sa dotýkajú aj činnosti vykonávanej v rámci Charty,  má veľký význam predovšetkým kohézna politika. Z nasledujúceho dôvodu – malé a stredné podniky (MSP) a predovšetkým malé podniky (MP) majú dôležité postavenie v menej rozvinutých regiónoch. Preto pokrok, ktorý sa dosiahne opatreniami zakotvenými v Charte, zvyšuje synergický efekt, ktorý spoločenstvo docieli ich prepojením s kohéznou politikou. 
Charta nezostala v statickej polohe. Jednotlivé členské štáty už uskutočnili určité aktivity, ktoré sa týkali problémov, na ktoré charta poukazovala, isté kroky sa uskutočnili aj na úrovni spoločenstva. Charta však hlavne sústredila pozornosť na špecifiká malých podnikov, snažila sa vytvoriť ich profil. 
Pokrok, ktorý sa dosiahol od prijatia Charty, však nemožno pripisovať len Charte. Prístup – mysli najprv v malom je nepretržitým procesom. Keď sa tak ľudia naučia myslieť, je nevyhnutné zakomponovať ho do svojho života ako určitý návyk. Len tak môže EÚ vyťažiť maximum z potenciálu, ktorým malé podniky disponujú.
Hospodárska a menová únia vytvára dobré podmienky pre rozvoj MP, a to stabilným makroekonomickým prostredím a zavŕšením vytvorenia jednotného trhu – spoločnosti môžu bezpečnejšie a transparentnejšie rozširovať obchodné aktivity za hranice než v minulosti. Platí to predovšetkým pre MP.
Každoročná správa o implementácii Európskej charty o MP, ktorá vychádza zo zmapovania prác, ktoré uskutočnili jednotlivé členské štáty i spoločenstvo ako také na podporu MP, ukazuje, že sa podarilo dosiahnuť istý pokrok. Ukazuje zároveň, že úspech jedného, alebo druhého členského štátu často stimuloval úspech aj v ostatných štátoch.
Súhrnne po prijatí Charty možno identifikovať nasledovné trendy:
1.	V niektorých oblastiach sa podarilo dosiahnuť pokrok, ale potrvá to ešte určitý čas, kým sa dostavia samotné výsledky. Napríklad vzdelávanie. Príprava na podnikanie nezohrávala v minulosti dôležitú úlohu vo vzdelávaní, dnes sa v rozmanitých podobách vyučuje na stredných školách v približne 2/3 členských štátov. Podobne to vyzerá aj vo vyššom vzdelávaní.
2.	Pokrok v niektorých oblastiach je dosť výrazný. Napríklad zakladanie firiem. Jednotlivec môže začať podnikať v priebehu dvoch a menej dní v ôsmich členských štátoch a to pri minimálnych nákladoch. Spoločnosť s ručením obmedzeným sa dá založiť do dvoch týždňov v 10 členských štátoch (v niektorých to trvá dokonca menej ako týždeň), pričom náklady sú menej ako 500 eur v 6 členských štátoch.
3.	Rastie aj politický záujem.  Napríklad sa zjednodušujú predpisy, ponúkajú sa alternatívne ustanovenia. Na úrovni EÚ sa o tom diskutovalo na stretnutí Európskej rady v Laekene a bude predmetom Akčného plánu, ktorý komisia predstaví v júni 2002.
4.	Väčšina členských štátov dosiahla pokrok v otázkach, ako je vzdelávanie podnikateľov, no niektoré členské štáty ho ešte stále nezaradili do svojho vzdelávacieho systému. S takýmto problémom sa stretneme v každej oblasti, v ktorej sa dosahuje pokrok. Ešte stále treba v tejto oblasti veľa vylepšovať.
5.	Niektoré problémové oblasti sa možno nikdy nepodarí úplne vyriešiť, a to z dôvodu existencie hospodárskych cyklov. Napr. zníženie úrokových sadzieb v súvislosti s prípravami na menovú úniu a rýchlym hospodárskym rastom uľahčuje MP prístup k úverom. V priebehu posledných rokov sa zvýšila aj ponuka rizikového kapitálu či už zo súkromných alebo verejných zdrojov. Avšak financovanie zakladania a prevádzky MP sa za posledných 6 mesiacov stalo výrazným problémom, spôsobila to predovšetkým zlá ekonomická situácia, ako aj reorganizácia bankového sektora. Dôsledkom čoho sa stiahol aj rizikový kapitál. Dosť peňazí sa nenájde ani na dobré návrhy, ak sa podnikatelia nemajú ako zaručiť, alebo neponúknu väčší podiel.
6.	Nájde sa mnoho príkladov úspešných metód. Podniky, ktoré začnú v „inkubátoroch“, majú neskôr vyššiu šancu na prežitie. Až 90% takýchto podnikov fungovalo ešte aj 3 roky od založenia. Ich počet síce narastá, no ich uplatnenie v rámci EÚ je dosť nevyrovnané.
7.	Na záver problém, ktorému sa venuje asi najmenej pozornosti, a ktorý už bol spomínaný na začiatku a síce, ako zabezpečiť presadzovanie záujmov MP na úrovni EÚ a jednotlivých štátov. Záujmy MP musia byť v popredí pri rozhodovaní. Musí sa vyvíjať neustály tlak, aby sa ich záujmy brali do úvahy. Ich výraznejšie presadzovanie, nech už to je hocijako ťažké, je dnes nevyhnutnosťou. 

Prijatie Európskej charty pre malé podniky vo vláde SR a následne v Národnej rade SR bude pozitívnym signálom a potvrdením integračných zámerov Slovenskej republiky. Bude posilnená pozícia v už predbežne uzatvorených kapitolách Priemyselná politika, Malé a stredné podnikanie.

Dodržiavanie princípov Európskej charty pre malé podniky by sa malo pozitívne prejaviť v ekonomickom raste, poklese nezamestnanosti a v oblasti sociálneho a regionálneho rozvoja.

Upozorňujeme, že deklaratívne prijatie Charty v SR je len začiatkom procesu. Bude potrebné „myslenie v malom“ preniesť do návrhov a aktualizácií politík a legislatívy v pôsobnosti všetkých orgánov štátnej správy. Pozitíva a negatíva tohto procesu bude potrebné pravidelne hodnotiť.

Prijatie Európskej charty pre malé podniky v SR sa plánuje oficiálne deklarovať na Medzinárodnej konferencii o malom a strednom podnikaní v SR, ktorá sa bude konať pod záštitou predsedu vlády SR v dňoch 25. – 26. apríla 2002.
Slovenská republika sa pripojí k deklarácii Charty aj jej podpisom na stretnutí kandidátskych krajín a Európskej komisie v zastúpení komisárom p. Liikanenom, ktoré sa má uskutočniť koncom apríla tohto roku v Slovinsku.