NÁRODNÁ  RADA  SLOVENSKEJ  REPUBLIKY
II. volebné obdobie

1035
VLÁDNY NÁVRH

Zákon
o patentoch, dodatkových ochranných osvedčeniach 
a o zmene a doplnení niektorých zákonov
(patentový zákon)      

Národná rada Slovenskej republiky sa uzniesla na tomto zákone:

Čl. I
PRVÁ ČASŤ
Základné ustanovenia    

§ 1
Predmet úpravy

	Tento zákon upravuje právne vzťahy vznikajúce v súvislosti s vytvorením, právnou ochranou a uplatnením vynálezu, ktorý je predmetom patentovej prihlášky, patentu, alebo dodatkového ochranného osvedčenia.

§ 2
Pôsobnosť zákona

	Ustanovenia tohto zákona sa vzťahujú na
a) patentovú prihlášku (ďalej len „prihláška“) , európsku patentovú prihlášku (§ 3 písm. e)), medzinárodnú prihlášku (§ 3 písm. g)) a žiadosť o udelenie dodatkového ochranného osvedčenia (§ 74),
b) patent, európsky patent (§ 3 písm. f)) a dodatkové ochranné osvedčenie (§ 69 a 71),
c) práva a povinnosti pôvodcu vynálezu, prihlasovateľa prihlášky (ďalej len „prihlasovateľ“) a majiteľa patentu, prihlasovateľa európskej patentovej prihlášky a majiteľa európskeho patentu, prihlasovateľa medzinárodnej prihlášky, žiadateľa o udelenie dodatkového ochranného osvedčenia a jeho majiteľa, 
d) právne postavenie tretej osoby, ktorá je nositeľkou iných práv, alebo povinností vo vzťahu k prihláške, európskej patentovej prihláške, medzinárodnej prihláške, patentu, európskemu patentu alebo  k dodatkovému ochrannému osvedčeniu,
e) konanie o predmetoch práva podľa písmen a) až d).

§ 3
Vymedzenie niektorých pojmov

Na účely tohto zákona sa rozumie
a) biologickým materiálom akýkoľvek materiál obsahujúci genetickú informáciu, ktorý je schopný samoreprodukcie alebo je reprodukovateľný v biologickom systéme,
b) mikrobiologickým spôsobom akýkoľvek spôsob, používajúci mikrobiologický materiál alebo vykonávaný na mikrobiologickom materiáli alebo spôsob, ktorého výsledkom je mikrobiologický materiál,
c) v podstate biologický spôsob vytvárania rastlín alebo zvierat, spôsob založený výlučne na prirodzených javoch ako je kríženie alebo selekcia,
d) reprodukciou generatívne alebo vegetatívne rozmnožovanie,
e) európskou patentovou prihláškou prihláška európskeho patentu podaná na základe Dohovoru o udeľovaní európskych patentov, uzatvoreného v Mníchove dňa 5. októbra 1973 (ďalej len „Európsky patentový dohovor“),
f) európskym patentom patent udelený Európskym patentovým úradom na základe Európskeho patentového dohovoru,
g) medzinárodnou prihláškou prihláška podaná na základe Zmluvy o patentovej spolupráci ),
h) obchodným využívaním patentu alebo vynálezu akákoľvek činnosť vo vzťahu k patentu ako predmetu práva alebo vo vzťahu k vynálezu ako predmetu patentu, vykonávaná majiteľom patentu alebo inou oprávnenou osobou za účelom dosiahnutia zisku.

DRUHÁ ČASŤ
Patenty na vynálezy   

§ 4

	Na vynálezy, ktoré spĺňajú podmienky ustanovené týmto zákonom, udeľuje Úrad priemyselného vlastníctva Slovenskej republiky (ďalej len „úrad“) patenty. 

§ 5
Patentovateľnosť vynálezov

	(1) Patenty sa udeľujú na vynálezy zo všetkých oblastí, najmä techniky, ktoré sú nové, zahŕňajú vynálezcovskú činnosť a sú priemyselne využiteľné.
	(2)  Patenty podľa odseku 1 sa udeľujú i na biotechnologické vynálezy, týkajúce sa výrobku, pozostávajúceho alebo obsahujúceho biologický materiál, alebo spôsobu, prostredníctvom ktorého je biologický materiál vyrobený, spracovaný alebo využitý a to aj v prípade, že sa vynález týka
a) biologického materiálu, ktorý je izolovaný zo svojho prirodzeného prostredia alebo vyrábaný technickým spôsobom, aj keď sa už v prírode vyskytol,
b) rastliny alebo zvieraťa, ak technická uskutočniteľnosť vynálezu nie je obmedzená na určitú odrodu rastlín alebo určité plemeno zvierat ),
c) mikrobiologického alebo iného technického spôsobu, alebo výrobku získaného takýmto spôsobom,
d) prvku izolovaného z ľudského tela alebo inak vyrobeného prostredníctvom technického spôsobu, vrátane sekvencie alebo čiastkovej sekvencie génu i v prípade, že štruktúra takéhoto prvku je identická so štruktúrou prirodzene existujúceho prvku.
	(3) Za vynálezy podľa odseku 1 sa nepovažujú najmä
a) objavy, vedecké teórie a matematické metódy,
b) estetické výtvory,
c) plány, pravidlá a spôsoby vykonávania duševnej činnosti, hier alebo obchodnej činnosti,
d) programy počítačov,
e) podávanie informácií.
	(4) Ustanovenie odseku 3 vylučuje patentovateľnosť predmetov alebo činností, uvedených v tomto ustanovení len v rozsahu, v ktorom sa prihláška vzťahuje na tieto predmety alebo činnosti ako také.

§ 6
Výluky z patentovateľnosti

	(1) Patenty sa neudeľujú na 
a) odrody rastlín a plemená zvierat,
b) v podstate biologické spôsoby vytvárania rastlín alebo zvierat,
c) chirurgické alebo terapeutické spôsoby liečenia ľudského tela alebo zvieracieho tela a diagnostické metódy a metódy prevencie chorôb využívané na ľudskom tele alebo zvieracom tele. Toto ustanovenie sa nevzťahuje na výrobky, najmä látky alebo zmesi využiteľné pri niektorom z uvedených spôsobov liečenia, diagnostiky alebo prevencie chorôb.
d) vynálezy, ktoré sa týkajú ľudského tela v rôznych štádiách vzniku, či vývoja, alebo sa týkajú len objavenia niektorého z prvkov ľudského tela, vrátane sekvencie alebo čiastkovej sekvencie génu s výnimkou podľa § 5 ods. 2 písm. d),
e) vynálezy, ktorých obchodné využívanie by bolo v rozpore s verejným poriadkom alebo dobrými mravmi. Samotný zákaz využívania vynálezu zákonom sa nepovažuje za rozpor s verejným poriadkom alebo dobrými mravmi v zmysle tohto ustanovenia.
	(2) Podľa odseku 1 písm. e) sa patenty neudeľujú najmä na 
a) spôsoby klonovania ľudských jedincov,
b) spôsoby úpravy genetickej identity zárodočnej línie ľudských jedincov,
c) využitie ľudského embrya na priemyselné alebo obchodné účely,
d) spôsoby úpravy genetickej identity zvierat, ktoré zvieratám môžu spôsobiť utrpenie, pričom nemajú podstatný medicínsky úžitok pre ľudí alebo zvieratá, alebo pre zvieratá, ktoré sú výsledkom takýchto spôsobov.

§ 7
Novosť

(1) Vynález sa považuje za nový, ak nie je súčasťou stavu techniky. 
(2) Za stav techniky sa považuje všetko, čo bolo kdekoľvek pred dňom od ktorého patrí prihlasovateľovi právo prednosti (§ 36) sprístupnené verejnosti akýmkoľvek spôsobom.
(3) Za stav techniky sa považuje aj obsah prihlášok a obsah prihlášok úžitkových vzorov podaných v Slovenskej republike so skorším právom prednosti, ak budú v deň, od ktorého patrí prihlasovateľovi právo prednosti alebo po tomto dni zverejnené vo Vestníku Úradu priemyselného vlastníctva Slovenskej republiky (ďalej len „vestník“).  To platí aj pre medzinárodné prihlášky s určením pre Slovenskú republiku, keď za zverejnenie medzinárodnej prihlášky sa považuje zverejnenie vo vestníku (§ 41), a európske patentové prihlášky s určením pre Slovenskú republiku, keď za zverejnenie európskej patentovej prihlášky sa považuje oznámenie vo vestníku (§ 60 ods. 2). Utajovaná prihláška (§ 59 ods. 10) sa považuje na účely tohto ustanovenia za zverejnenú uplynutím 18 mesiacov odo dňa vzniku práva prednosti.
(4) Za stav techniky sa nepovažuje také sprístupnenie vynálezu verejnosti, ku ktorému nedošlo skôr ako šesť mesiacov pred podaním prihlášky a ktoré priamo alebo nepriamo vyplýva
a) zo zrejmého zneužitia vzhľadom na prihlasovateľa alebo na jeho právneho predchodcu,
b) zo skutočnosti, že prihlasovateľ alebo jeho právny predchodca vystavil vynález na úradnej alebo úradne uznanej výstave podľa medzinárodného dohovoru ). V tomto prípade je prihlasovateľ povinný pri podaní prihlášky uviesť, že vynález bol vystavený a do štyroch mesiacov po podaní prihlášky doložiť osvedčenie o vystavení vynálezu podľa medzinárodného dohovoru.
(5) Ustanovenia odsekov 1 až 3 nevylučujú patentovateľnosť látok alebo zmesí     a) ktoré sú súčasťou stavu techniky, pre ich využitie pri spôsoboch uvedených v ustanovení § 6 ods. 1 písm. c), ak takéto využitie nie je súčasťou stavu techniky,     
b) uvedených v písmene a) pre ich akékoľvek špecifické využitie pri spôsoboch uvedených v  § 6 ods. 1 písm. c), ak takéto špecifické využitie nie je súčasťou stavu techniky.

§ 8
Vynálezcovská činnosť

(1) Vynález sa považuje za výsledok vynálezcovskej činnosti, ak pre odborníka nevyplýva zrejmým spôsobom zo stavu techniky.
(2) Pri posudzovaní vynálezcovskej činnosti sa neprihliada na obsah prihlášok, európskych patentových prihlášok a prihlášok úžitkových vzorov, ktoré ku dňu, od ktorého patrí prihlasovateľovi právo prednosti neboli zverejnené (§ 41 alebo § 60 ods. 2).

§ 9
Priemyselná využiteľnosť

	Vynález sa považuje za priemyselne využiteľný, ak môže byť vyrábaný alebo využívaný v akomkoľvek odvetví, najmä priemyslu a pôdohospodárstva.
	                                             
Pôvodca vynálezu
§ 10
					
	(1) Právo na riešenie vrátane práva podať prihlášku (ďalej len „právo na riešenie“) má pôvodca vynálezu (ďalej len „pôvodca“).
	(2) Pôvodcom je ten, kto vytvoril vynález vlastnou tvorivou činnosťou.
	(3) Spolupôvodcovia vynálezu (ďalej len „spolupôvodcovia“) majú právo na riešenie v rozsahu v akom sa podieľali na vytvorení vynálezu. Ak sa spolupôvodcovia nedohodnú inak, alebo ak inak nerozhodne súd, platí, že podiel spolupôvodcov na vytvorení vynálezu je rovnaký.     
	(4) Pokiaľ vynález vytvorilo viac osôb nezávisle od seba, patrí právo na riešenie tomu, kto má skoršie právo prednosti (§ 36). To platí len v prípade, že prihláška bola zverejnená podľa § 41 alebo § 60 ods. 2.

§ 11

	(1) Ak pôvodca vytvoril vynález v rámci plnenia úloh z pracovno-právneho vzťahu, obdobného pracovného vzťahu alebo členského vzťahu, prechádza právo na riešenie na zamestnávateľa, ak sa účastníci tohto vzťahu nedohodli inak. Právo na pôvodcovstvo tým nie je dotknuté.
	(2) Pôvodca, ktorý vytvoril vynález podľa odseku 1, je povinný zamestnávateľa o tejto skutočnosti bez odkladu písomne upovedomiť a zároveň mu odovzdať všetky podklady potrebné na posúdenie vynálezu.
	(3) Zamestnávateľ môže uplatniť voči pôvodcovi právo na riešenie, a to písomne v lehote troch mesiacov od upovedomenia podľa odseku 2.     
	(4) Ak zamestnávateľ neuplatní písomne právo na riešenie v ustanovenej lehote podľa odseku 3, prechádza toto právo späť na pôvodcu. Zamestnávateľ, ako aj pôvodca, sú v tejto lehote povinní zachovávať o vynáleze mlčanlivosť voči tretím osobám.
	(5) Pôvodca, voči ktorému bolo uplatnené právo na riešenie podľa odseku 3 má vo vzťahu k zamestnávateľovi právo na primeranú odmenu. Pre určenie výšky odmeny je rozhodujúci technický a hospodársky význam vynálezu a prínos dosiahnutý jeho využitím alebo iným uplatnením, pričom sa prihliada na materiálny podiel zamestnávateľa na vytvorení vynálezu, ako aj na rozsah a obsah pracovných úloh pôvodcu. Ak dohodnutá alebo rozhodnutím súdu určená odmena zjavne nezodpovedá prínosu dosiahnutému neskorším využitím alebo iným uplatnením vynálezu, má pôvodca právo na dodatočné vyrovnanie.
	(6) Ak medzi pôvodcom a zamestnávateľom nedôjde k dohode o výške odmeny a z dôvodov na strane zamestnávateľa nie je prínos dosiahnutý využívaním alebo iným uplatnením vynálezu primeraný technickému a hospodárskemu významu vynálezu alebo vynález nie je využívaný či inak uplatnený vôbec, bude pre uplatnenie práva na odmenu a pre určenie výšky odmeny podľa odseku 5 rozhodujúci prínos dosiahnuteľný možným využívaním alebo iným uplatnením vynálezu s prihliadnutím na objektívne ekonomické podmienky existujúce najmenej po dobu troch rokov, počnúc kalendárnym rokom nasledujúcim po roku v ktorom došlo k riadnemu uplatneniu práva na riešenie podľa odseku 3.
(7) Práva a povinnosti vyplývajúce z ustanovení odsekov 1 až 6 zostávajú po zániku právneho vzťahu medzi pôvodcom a zamestnávateľom nedotknuté.

§ 12
   
           (1) Právo na riešenie patrí aj právnym nástupcom osôb uvedených v § 10 ods. 1 a 3 alebo v § 11 ods. 1.
           (2) Právo na riešenie prechádza na inú osobu v prípadoch ustanovených  osobitnými predpismi ).
           (3) Zmluva o prevode práva na riešenie musí mať písomnú formu, inak je neplatná. 
	(4) S prevodom alebo prechodom práva na riešenie, ktorý sa uskutoční po podaní prihlášky, súčasne nastáva i prevod alebo prechod práv z prihlášky. Prevod alebo prechod práv z prihlášky však nadobudne účinnosť voči tretím osobám až odo dňa zápisu do registra prihlášok patentov (§ 57); to neplatí vo vzťahu k osobám, ktoré o uskutočnení prevodu alebo prechodu vedeli alebo podľa okolností mali vedieť.

§ 13
Rozsah ochrany

	(1) Rozsah ochrany vyplývajúcej z patentu je určený obsahom patentových nárokov. Pre výklad patentových nárokov sa použije aj opis vynálezu a výkresy.     
	(2) Rozsah ochrany vyplývajúcej z prihlášky je predbežne určený obsahom patentových nárokov zverejnených podľa § 41. Udelený patent, prípadne patent čiastočne zrušený, však so spätnou účinnosťou určuje rozsah tejto predbežnej ochrany; to neplatí, ak z  patentu vyplýva širšia ochrana než zo zverejnenej prihlášky.
            (3)  Ochrana vyplývajúca z patentu udeleného na spôsob sa vzťahuje aj na výrobok priamo získaný týmto spôsobom. 
	(4) Ochrana vyplývajúca z patentu udeleného na biologický materiál so špecifickými vlastnosťami, ktoré sú výsledkom vynálezu, sa vzťahuje taktiež na akýkoľvek iný biologický materiál, odvodený z pôvodného biologického materiálu formou reprodukcie v totožnej alebo odlišnej forme, ktorý má tie isté vlastnosti.
	(5) Ochrana vyplývajúca z patentu udeleného na spôsob umožňujúci výrobu biologického materiálu so špecifickými vlastnosťami, ktoré sú výsledkom vynálezu, sa vzťahuje taktiež na biologický materiál, získaný priamo chráneným spôsobom, ako aj na akýkoľvek iný biologický materiál odvodený z priamo získaného biologického materiálu formou reprodukcie v totožnej alebo v odlišnej forme, ktorý má tie isté vlastnosti.
	(6) Ochrana, vyplývajúca z patentu udeleného na výrobok obsahujúci genetickú informáciu alebo spočívajúci v genetickej informácii, sa vzťahuje na všetok materiál, v ktorom je výrobok začlenený a v ktorom je genetická informácia obsiahnutá a plní svoje funkcie. To neplatí v prípade podľa § 6 ods. 1 písm. d).
             (7) Výrobok zhodný s výrobkom chráneným podľa odsekov 3 a 5 sa považuje za výrobok priamo získaný chráneným spôsobom, kým nie je preukázaný opak.

§ 14
Využívanie vynálezu

	(1) Majiteľ patentu (§ 19) má výlučné právo využívať vynález, poskytnúť súhlas na využívanie vynálezu, previesť patent na inú osobu alebo zriadiť k patentu záložné právo.
	(2) Účinky patentu nastávajú odo dňa oznámenia o udelení patentu vo vestníku.

§ 15
Zákaz využívania vynálezu

	(1) Bez súhlasu majiteľa patentu nikto nesmie
a) vyrábať, využívať, používať, ponúkať alebo umiestňovať na trhu, alebo na tento účel skladovať či dovážať výrobok, ktorý je predmetom patentu,
b) využívať výrobný postup, ktorý je predmetom patentu (ďalej len „chránený spôsob“) alebo ponúkať takýto chránený spôsob na využívanie inej osobe,
c) vyrábať, využívať, ponúkať alebo umiestňovať na trhu, alebo na tento účel skladovať či dovážať výrobok priamo získaný chráneným spôsobom,
d) dodávať alebo ponúkať na dodanie osobe neoprávnenej využívať vynález, prostriedky slúžiace na uskutočnenie vynálezu, ak porušovateľ práva vie alebo s ohľadom na okolnosti má vedieť, že tieto prostriedky sú určené alebo vhodné k uskutočneniu vynálezu; to neplatí, ak sú tieto prostriedky na trhu dostupné a dodávateľ  nenavádzal neoprávnenú osobu na konanie v rozpore s písmenami a) až c).
	(2) Výlučné práva podľa odseku 1 má aj prihlasovateľ patentu, počnúc dňom zverejnenia prihlášky vo vestníku, za predpokladu udelenia patentu na vynález, ktorý je predmetom prihlášky. Uplatnenie týchto práv proti tretím osobám je však možné až odo dňa, od ktorého nastávajú účinky patentu.
              
                                                                  §16
Vyčerpanie práv

	(1) Majiteľ patentu nemá právo zakázať tretím osobám nakladať s výrobkom, ktorý je predmetom patentovej ochrany po tom, ako bol tento výrobok majiteľom patentu alebo s jeho výslovným súhlasom uvedený na trh v Slovenskej republike; to neplatí, ak sú dané dôvody na rozšírenie práv z patentu na takéto nakladanie. 
	(2) Odsek 1 sa vzťahuje aj na biologický materiál získaný reprodukciou chráneného biologického materiálu za predpokladu, že takáto reprodukcia nevyhnutne vyplýva z použitia, pre ktoré bol biologický materiál uvedený na trh, ak takto získaný biologický materiál nie je následne použitý na jeho ďalšiu reprodukciu.
(3) Nadobudnutie chráneného rastlinného reprodukčného materiálu pestovateľom, v rámci obchodného vzťahu s majiteľom patentu alebo s jeho súhlasom, zahŕňa právo pestovateľa použiť produkt jeho práce na reprodukciu tohto produktu na jeho hospodárstve.
(4) Nadobudnutie chráneného živočíšneho reprodukčného materiálu chovateľom v rámci obchodného vzťahu s majiteľom patentu alebo s jeho súhlasom, zahŕňa právo chovateľa použiť chránený dobytok na poľnohospodárske účely vrátane použitia živočíšneho reprodukčného materiálu na vykonávanie poľnohospodárskej činnosti chovateľa, s výnimkou predaja živočíšneho reprodukčného materiálu v súvislosti alebo na účel podnikania ) formou následnej reprodukčnej činnosti.

Obmedzenie účinkov patentu
§ 17

	(1) Právo majiteľa patentu nemožno uplatniť proti tomu, kto pred vznikom práva prednosti (§ 36) na území Slovenskej republiky v dobrej viere využíval vynález alebo vykonal preukázateľné prípravy bezprostredne smerujúce k využívaniu vynálezu nezávisle od pôvodcu alebo majiteľa patentu (ďalej len „predchádzajúci užívateľ“). V prípade pochybností sa konanie predchádzajúceho užívateľa považuje za konanie v dobrej viere, kým nie je preukázaný opak.
	(2) Prevod alebo prechod práva predchádzajúceho užívateľa na využívanie vynálezu podľa odseku 1 je možný výlučne ako súčasť prevodu alebo prechodu  podniku alebo jeho časti, v rámci ktorej sa vynález využíva.

§ 18

	(1) Práva majiteľa patentu nie sú porušené, ak sa vynález využije
a) na lodiach iných krajín, ktoré sú členmi medzinárodného dohovoru ) alebo členmi Svetovej obchodnej organizácie ) (ďalej len „úniové krajiny“), ktorými je Slovenská republika viazaná, v lodnom telese, v strojoch, v lodnej výstroji, v prístrojoch a v inom príslušenstve, keď sa tieto lode dostanú prechodne alebo náhodne na územie Slovenskej republiky a vynález sa využije výlučne pre potreby lode,
b) pri stavbe alebo prevádzke lietadiel alebo vozidiel úniových krajín, alebo pri súčastiach či inom príslušenstve týchto lietadiel alebo vozidiel, ak sa dostanú prechodne alebo náhodne na územie Slovenskej republiky,
c) pri vykonávaní činnosti podľa medzinárodnej zmluvy ), ak sa tieto činnosti týkajú lietadla štátu, ktorý požíva výhody tejto zmluvy,
d) pri individuálnej príprave lieku v lekárni na základe lekárskeho predpisu alebo  pri činnosti týkajúcej sa takto pripraveného lieku,
e) pri činnosti vykonávanej súkromne a na neobchodné účely,
f) pri činnosti vykonávanej na experimentálne účely.
	(2) Na účely § 15 písm. d) sa osoby využívajúce vynález podľa odseku 1 písm. d) až f) považujú za osoby neoprávnené využívať vynález. 

§ 19
Majiteľ patentu

	Za majiteľa patentu sa považuje právnická osoba alebo fyzická osoba zapísaná ako majiteľ v patentovom registri úradu (ďalej len „register“). 

§ 20
Spolumajiteľstvo patentu

	(1) Ak tento zákon neustanovuje inak, na úpravu vzťahov medzi spolumajiteľmi patentu sa primerane použijú ustanovenia osobitného predpisu ). 
(2) Spolumajiteľský podiel k patentu sa odvodzuje od rozsahu práva na riešenie patriaceho spolupôvodcovi (§ 10 ods. 3) ako majiteľovi patentu alebo spolupôvodcovi ako právnemu predchodcovi majiteľa patentu.
(3) Každý zo spolumajiteľov má právo využívať vynález, ktorý je predmetom patentu, s výnimkou poskytnutia práva využívania vynálezu tretej osobe, ak sa spolumajitelia nedohodnú inak.
(4) Dohoda o zrušení spolumajiteľstva a vzájomnom vyrovnaní musí byť písomná, inak je neplatná.
           	(5) Dohoda podľa odseku 4 nadobúda právne účinky voči tretím osobám odo dňa zápisu do registra.
	(6) Ak spolumajiteľ patentu nemá právneho nástupcu, po smrti alebo zániku spolumajiteľa patentu prechádza jeho podiel na ostatných spolumajiteľov patentu v pomere zodpovedajúcom ich spoluvlastníckym podielom. 
	(7) Na úpravu vzťahov medzi spoluprihlasovateľmi sa primerane použijú ustanovenia odsekov 1 až 5.

§ 21
Prevod patentu

	(1) Zmluva o prevode patentu musí mať písomnú formu, inak je neplatná.
	(2) Prevod patentu nadobúda právne účinky voči tretím osobám odo dňa zápisu do registra. To neplatí vo vzťahu k osobám, ktoré o uskutočnení prevodu patentu vedeli alebo podľa okolností mali vedieť.
	(3) Práva tretích osôb nadobudnuté pred dňom zápisu prevodu patentu do registra zostávajú zachované .

§ 22
Prechod patentu

	(1) Patent prechádza na nového majiteľa prepisom podľa § 48 ako aj v prípadoch ustanovených osobitnými predpismi 4).   
	(2) Prechod patentu nadobúda právne účinky voči tretím osobám odo dňa zápisu do registra. To neplatí vo vzťahu k osobám, ktoré o uskutočnení prechodu patentu vedeli alebo podľa okolností mali vedieť.
	(3) S výnimkou podľa § 48, práva tretích osôb nadobudnuté pred dňom prechodu patentu zostávajú zachované.

§ 23
Záložné právo

	(1) K patentu je možné zriadiť záložné právo.	
(2) Na záložné právo, ako aj na vzťahy medzi záložným veriteľom a záložcom sa použijú primerane ustanovenia osobitného predpisu ). 
(3) Zmluva o zriadení záložného práva musí mať písomnú formu, inak je neplatná.
(4) Zmluvné záložné právo vzniká dňom zápisu do registra. 
	(5) Na podzáložné právo sa použijú primerane ustanovenia odsekov 2 a 3, ako aj ustanovenia osobitného predpisu ).

§ 24
Licenčná zmluva

	(1) Vznik, zánik a výkon práva z licenčnej zmluvy sa spravuje ustanoveniami osobitného predpisu ). 
	(2) Licenčná zmluva nadobúda právne účinky voči tretím osobám odo dňa zápisu do registra. To neplatí vo vzťahu k osobám, ktoré o uzatvorení licenčnej zmluvy vedeli, alebo podľa okolností mali vedieť.
	(3) Ak licenčná zmluva neustanovuje inak, platí, že poskytnutá licencia je nevýlučná.
	(4) Prevod alebo prechod práva nadobúdateľa zmluvnej licencie je možný výlučne ako súčasť prevodu alebo prechodu podniku alebo jeho časti, v rámci ktorej sa vynález na základe zmluvnej licencie využíva, ak zmluva neustanovuje inak.

Ponuka licencie
§ 25

	(1) Ak prihlasovateľ alebo majiteľ patentu (ďalej len „poskytovateľ“) podá na úrade písomné vyhlásenie, že komukoľvek poskytne právo na využívanie vynálezu za primeranú úhradu (ďalej len „ponuka licencie“), úrad vyznačí ponuku licencie v registri.
	(2) Ponuka licencie môže byť vzatá späť, kým nie je poskytovateľovi doručené písomné oznámenie o prijatí ponuky licencie.
	(3) Pokiaľ poskytovateľ nevezme ponuku licencie späť, zápis výlučnej licencie do registra nie je možný.
(4) Vyhlásenie o ponuke licencie nemožno podať, ak je v registri zapísaná výlučná licencia.
	(5) Dňom zápisu rozhodnutia o odňatí patentu a prepise podľa § 48 do registra platí, že ponuka licencie bola vzatá späť, ak nový majiteľ patentu alebo prihlasovateľ v lehote 30 dní odo dňa právoplatnosti rozhodnutia o odňatí patentu a prepise nedoručí úradu písomnú žiadosť o zachovanie ponuky licencie.

§ 26

(1) Právo na využívanie vynálezu vznikne tomu, kto ponuku licencie príjme a písomne to oznámi poskytovateľovi a zároveň úradu. 
(2) Licencia získaná podľa odseku 1 sa považuje za licenciu zmluvnú, nevýlučnú, uzatvorenú na dobu neurčitú, platnú na území Slovenskej republiky.
	(3) Ak medzi účastníkmi vzniknutého licenčného vzťahu napriek pokusu nedošlo k dohode o úhrade za poskytnutú licenciu, výšku primeranej úhrady, ako aj platobné podmienky, určí súd na návrh niektorého z účastníkov licenčného vzťahu, s prihliadnutím na význam vynálezu a na zvyčajné ceny licencií v danej oblasti. V prípade podstatnej zmeny okolností, rozhodujúcich pre určenie primeranej úhrady, môže súd na návrh niektorého z účastníkov licenčného vzťahu zmeniť pôvodne dohodnutú alebo súdom určenú výšku úhrady či platobné podmienky, ak napriek pokusu nedošlo k dohode medzi účastníkmi. 

Nútená licencia
§ 27

	(1) Na návrh môže súd udeliť nútenú licenciu komukoľvek, kto preukáže spôsobilosť využívať na území Slovenskej republiky vynález, ktorý je predmetom udeleného patentu za predpokladu, že
a) uplynuli štyri roky od podania prihlášky alebo tri roky od udelenia patentu, pričom platí lehota, ktorá uplynie neskôr, 
b) navrhovateľ udelenia nútenej licencie dal majiteľovi patentu pred podaním návrhu riadnu ponuku na uzatvorenie licenčnej zmluvy, pričom táto ponuka nebola majiteľom patentu do troch mesiacov od jej podania prijatá, a
c) vynález nie je, bez primeraného dôvodu na strane majiteľa patentu,  na území Slovenskej republiky využívaný alebo je využívaný nedostatočne, pričom predmet patentovaného vynálezu ako výrobok nie je dodávaný na trh Slovenskej republiky v dostatočnom množstve. Neexistencia primeraného dôvodu sa predpokladá, kým nie je preukázaný opak.
	(2) Nútenú licenciu možno udeliť len ako nevýlučnú licenciu, pričom jej trvanie a rozsah sa obmedzí na účel, pre ktorý je udelená, s podmienkou prednostného uspokojenia potrieb domáceho trhu.
           (3) Ak je predmetom patentu technológia polovodičových výrobkov, možno nútenú licenciu udeliť len na verejné neobchodné využitie alebo na zabránenie ďalšieho konania majiteľa patentu, ktoré na základe rozhodnutia príslušného orgánu možno  považovať  za  konanie  zneužívajúce  alebo obmedzujúce hospodársku súťaž), alebo v prípade ohrozenia dôležitého verejného záujmu.
            (4) V prípade ohrozenia dôležitého verejného záujmu možno nútenú licenciu udeliť bez ohľadu na odsek 1 písm. a) a b).
	(5) Bez ohľadu na odseky 1 a 2, môže súd na návrh udeliť nútenú nevýlučnú licenciu na využívanie biotechnologického vynálezu, ak šľachtiteľ 2) nemôže využívať alebo nadobudnúť právo na odrodu rastliny bez porušovania staršieho práva k patentu, ak navrhovateľ preukáže, že 
a) pred podaním návrhu dal majiteľovi patentu riadnu ponuku na uzatvorenie licenčnej zmluvy, pričom táto ponuka nebola majiteľom patentu do troch mesiacov od jej podania prijatá, a
b) odroda rastliny predstavuje dôležitý technický pokrok značného ekonomického významu porovnateľného s vynálezom, ktorý je predmetom návrhu na udelenie nútenej licencie.
	(6) V prípade udelenia nútenej licencie podľa odseku 5, má majiteľ patentu právo  na  udelenie nútenej  licencie  na využívanie odrody rastliny podľa osobitného predpisu2).
	(7)  Prevod alebo prechod práva nadobúdateľa nútenej licencie je možný výlučne ako súčasť prevodu alebo prechodu podniku alebo jeho časti, v rámci ktorej sa vynález na základe nútenej licencie využíva.
	(8) Nadobúdateľ nútenej licencie sa môže vzdať práv z nútenej licencie písomným oznámením doručeným úradu. Vzdanie sa práva nadobúda účinnosť dňom doručenia oznámenia úradu alebo neskorším dňom, ktorý je v oznámení uvedený ako deň, ku ktorému sa nadobúdateľ nútenej licencie vzdáva svojich práv.

§ 28

	(1) Udelením nútenej licencie nie je dotknuté právo majiteľa patentu na primeranú úhradu; na účely určenia úhrady za využívanie vynálezu, ktorý je predmetom nútenej licencie sa primerane použije ustanovenie § 26 ods. 3.
	(2) V prípade podstatnej zmeny okolností, ktoré viedli k udeleniu nútenej licencie, môže súd na návrh niektorého z účastníkov licenčného vzťahu, zrušiť rozhodnutie o udelení nútenej licencie za predpokladu, že opätovný vznik dôvodov udelenia nútenej licencie nie je pravdepodobný alebo práva z nútenej licencie nie sú využívané počas jedného roka.
	(3) Právoplatné rozhodnutie o udelení a zrušení nútenej licencie úrad bez zbytočného odkladu zapíše do registra.

§ 29
Doba platnosti patentu

	Doba platnosti patentu je 20 rokov odo dňa podania prihlášky (§ 35).
§ 30
Vzdanie sa  patentu

	(1) Majiteľ patentu sa môže vzdať patentu písomným oznámením, doručeným úradu. Čiastočné vzdanie sa patentu nie je prípustné.
	(2) Ak sa spolumajiteľ patentu vzdá svojho spolumajiteľského podielu, jeho podiel prechádza na ostatných spolumajiteľov, v pomere zodpovedajúcom ich spolumajiteľským podielom.
	(3) Vzdanie sa  patentu nadobúda účinnosť dňom doručenia oznámenia podľa odseku 1 úradu, alebo neskorším dňom, ktorý je v oznámení uvedený ako deň, ku ktorému sa majiteľ vzdáva patentu.
	(4) Vzdanie sa patentu, na ktorom viaznu práva tretích osôb, zapísané v registri, nadobudne účinnosť len po predložení písomného súhlasu osoby, ktorej práva a oprávnené záujmy môžu byť zánikom patentu dotknuté. To isté platí v prípade existencie súdneho sporu zapísaného v  registri, ktorého predmetom je právo na riešenie a to až do uplynutia šiestich mesiacov odo dňa právoplatnosti rozhodnutia súdu.

§ 31
Zánik patentu

(1) Patent zanikne
a) uplynutím doby jeho platnosti,
b) márnym uplynutím lehoty ustanovenej na zaplatenie správneho poplatku za udržiavanie platnosti patentu (ďalej len „udržiavací poplatok“) (§ 79 ods. 9),
c) dňom účinnosti vzdania sa  patentu podľa § 30 ods. 3.
	(2) Dňom doručenia žiadosti o zápis súdneho sporu o právo na riešenie do registra (§ 50 ods. 4) sa prerušuje plynutie lehoty pre zaplatenie udržiavacieho poplatku až do uplynutia šiestich mesiacov odo dňa právoplatnosti rozhodnutia súdu.
	(3) Záložný veriteľ (§ 23) môže písomne požiadať úrad, aby bol vyzvaný na zaplatenie udržiavacieho poplatku, ak záložca, ako majiteľ patentu, udržiavací poplatok v stanovenej lehote nezaplatí. 
	(4) V prípade podľa odseku 3 patent zanikne po márnom uplynutí troch mesiacov od doručenia výzvy na zaplatenie udržiavacieho poplatku záložnému veriteľovi.

§ 32
Porušovanie práv

	(1) V prípade neoprávneného zásahu do práv chránených týmto zákonom alebo ohrozenia týchto práv sa môže ten, ktorého právo sa porušilo alebo ohrozilo, domáhať, aby porušovanie či ohrozovanie práva bolo zakázané a následky porušovania boli odstránené.
	(2) V prípade zásahu do práv podľa odseku 1 alebo ohrozenia týchto práv môže poškodený žiadať, aby ten, kto jeho práva porušuje alebo ohrozuje odovzdal poškodenému údaje, týkajúce sa pôvodu výrobku a okolností jeho uvedenia na trh.
(3) Ak bola zásahom do práv podľa odseku 1 spôsobená škoda, poškodený má právo na jej náhradu vrátane ušlého zisku. Ak bola týmto zásahom spôsobená nemajetková ujma, poškodený má právo na primerané zadosťučinenie, ktorým môže byť aj peňažné plnenie.
	(4) Právo na náhradu škody ako aj právo na zadosťučinenie podľa odseku 3 má i poškodený, ktorému bola majetková alebo nemajetková ujma spôsobená priamo vykonaním predbežného opatrenia nariadeného súdom na návrh, podaný bez primeraného dôvodu.

Prerokovávanie sporov
§ 33

(1) Spory o práva podľa tohto zákona prerokovávajú a rozhodujú súdy, ak tento zákon neustanovuje inak.
	(2) Na návrh môže súd nariadiť, aby výrobky, materiály alebo nástroje, prostredníctvom ktorých priamo dochádza k porušovaniu práva alebo ohrozovaniu práva, boli 
a) odstránené z obchodnej siete,
b) vydané navrhovateľovi,
c) inak zabezpečené spôsobom, zamedzujúcim ďalšie porušovanie alebo ohrozovanie práva,
d) zničené vhodným spôsobom na náklady porušovateľa práva, pokiaľ nie je dostupné primeranejšie riešenie.
	(3) Návrh navrhovateľa podľa odseku 2 písm. d) v časti týkajúcej sa spôsobu zničenia predmetov, nie je pre súd záväzný.
	(4) Súd neprizná právo na odovzdanie údajov podľa § 32 ods. 2, ak by závažnosť ohrozenia alebo porušenia práva bola neprimeraná závažnosti následkov, vyplývajúcich zo splnenia takto uloženej povinnosti.

§ 34

	(1) Pri ochrane práv podľa tohto zákona môže súd predbežným opatrením ) ukladať obsahovo rovnaké povinnosti, ako v rozhodnutí vo veci samej v prípade, že akékoľvek oneskorenie môže oprávnenej osobe spôsobiť ťažko napraviteľnú majetkovú či nemajetkovú ujmu.
	(2) V rámci rozhodnutia o predbežnom opatrení môže súd i bez návrhu uložiť navrhovateľovi povinnosť zložiť peňažnú záruku v primeranej výške, prípadne podmieniť nadobudnutie účinnosti rozhodnutia splnením uloženej povinnosti. Pri rozhodovaní o výške peňažnej záruky súd prihliadne na rozsah majetkovej alebo nemajetkovej ujmy, ktorá môže vzniknúť protistrane, ako aj na majetkové možnosti navrhovateľa s tým, že uloženie povinnosti zložiť záruku nesmie byť podstatnou prekážkou účelného uplatnenia práva.
	(3) Na návrh môže súd rozhodnúť o vydaní peňažnej záruky protistrane, ako náhrady majetkovej ujmy alebo zadosťučinenia nemajetkovej ujmy, spôsobenej priamo vykonaním predbežného opatrenia vydaného bez primeraného dôvodu.
	(4) Ak v lehote šiestich mesiacov od zistenia vzniku ujmy podľa odseku 3 nedôjde k uplatneniu náhrady alebo zadosťučinenia na súde, alebo k dohode účastníkov o použití záruky, súd záruku vráti.

TRETIA  ČASŤ
Konanie  PRED  ÚRADOM

§ 35
Deň podania prihlášky 
 
           	(1) Konanie o prihláške začína podaním prihlášky na úrad. 
(2) Ak ďalej nie je uvedené inak, za deň podania prihlášky sa považuje deň doručenia alebo doplnenia podania, ktoré obsahuje aspoň 
a) údaje, z ktorých je zrejmý úmysel prihlasovateľa podať prihlášku,
b) údaje, umožňujúce identifikáciu prihlasovateľa a styk s prihlasovateľom,
c) časť opisu zjavne vyjadrujúcu podstatu vynálezu.
(3) Povinnosť prihlasovateľa podľa § 79 ods. 9 neplatí pre účel určenia dňa podania prihlášky vo vzťahu k údajom podľa odseku 2 písm. c).
	(4) Ak úrad zistí, že časť podania podľa odseku 2 písm. c) chýba, vyzve prihlasovateľa aby chýbajúcu časť podania v určenej lehote doplnil.
	(5) V prípade podľa odseku 4 sa za deň podania prihlášky považuje deň doplnenia chýbajúcej časti podania.
	(6) Odsek 5 neplatí v prípade že
a) v pôvodnom podaní bolo uplatnené právo prednosti podľa § 36 ods. 2 a prihlasovateľ zároveň s doplnením chýbajúcej časti podania podľa odseku 2 písm. c) požiada o určenie dňa podania prihlášky ku dňu pôvodného podania, alebo
b) po doplnení podania podľa odseku 4 prihlasovateľ v určenej lehote vezme späť svoje podanie v časti doplnenej podľa odseku 4.

§ 36
Právo prednosti

(1) Právo prednosti prihlasovateľovi vznikne
a) dňom podania prihlášky, alebo
b) dňom práva prednosti podľa medzinárodného dohovoru 6) vyplývajúceho zo staršej prihlášky, prihlášky úžitkového vzoru, autorského osvedčenia alebo osvedčenia o užitočnosti.
(2) Právo prednosti, ktoré vyplýva z medzinárodného dohovoru 6), musí prihlasovateľ uplatniť v prihláške. 
(3) Právo prednosti podľa odseku 2  možno uplatniť, ak je skoršia prihláška podaná v štáte alebo vo vzťahu k štátu ktorý je zmluvnou stranou medzinárodného dohovoru 6) alebo ktorý je členom Svetovej obchodnej organizácie 7). Inak toto právo možno uplatniť len vtedy , ak je splnená podmienka vzájomnosti.
(4) Ak prihlasovateľ, ktorý podal prihlášku v lehote 12 mesiacov odo dňa vzniku práva prednosti, neuplatní právo prednosti podľa odseku 2, úrad prizná právo prednosti na základe žiadosti o dodatočné priznanie práva prednosti podanej v lehote 16 mesiacov odo dňa vzniku práva prednosti, najneskôr však 
a) v lehote štyroch mesiacov odo dňa podania prihlášky,
b) v deň podania žiadosti o skoršie zverejnenie prihlášky (§ 41 ods. 2),
(5) Ak prihlasovateľ podá prihlášku po uplynutí 12 mesiacov odo dňa vzniku práva prednosti, úrad prizná právo prednosti na základe žiadosti o dodatočné priznanie práva prednosti za predpokladu, že
a) prihláška, ako aj žiadosť o dodatočné priznanie práva prednosti boli podané v lehote 14 mesiacov odo dňa vzniku práva prednosti,
b) prihlasovateľ vo svojej žiadosti primerane odôvodní oneskorené podanie prihlášky a najmä uvedie skutočnosti, ktoré bránili včasnému podaniu prihlášky bez jeho zavinenia,
(6) Úrad môže vyzvať prihlasovateľa, aby uplatnené právo prednosti preukázal dokladom o práve prednosti (ďalej len „prioritný doklad“) v lehote určenej úradom, najskôr však po uplynutí 16 mesiacov odo dňa vzniku práva prednosti.
	(7) Ak prihlasovateľ nepreukáže právo prednosti riadne a včas podľa odseku 6, úrad prizná právo prednosti na základe odôvodnenej žiadosti o dodatočné uznanie prioritného dokladu, za predpokladu, že
a) žiadosť o vydanie prioritného dokladu bola podaná príslušnému úradu najneskôr v lehote jedného mesiaca odo dňa doručenia výzvy úradu podľa odseku 6,
b) žiadosť o dodatočné uznanie prioritného dokladu spolu s prioritným dokladom bola podaná v lehote jedného mesiaca odo dňa doručenia prioritného dokladu prihlasovateľovi.
	(8) Ak posúdenie patentovateľnosti vynálezu závisí od priznania práva prednosti, môže úrad vyzvať prihlasovateľa, aby predložil preklad prioritného dokladu do slovenského jazyka alebo do jedného z úradných jazykov Európskeho patentového úradu podľa výberu prihlasovateľa. 
(9) V prípade dôvodných pochybností o pravdivosti odôvodnenia podľa odsekov 6 a 7 môže úrad vyzvať prihlasovateľa, aby svoje tvrdenia preukázal.
	(10) Prihlasovateľ je povinný zaplatiť za žiadosť podľa odsekov 4, 5 a 7 správny poplatok (§ 79 ods. 9).
(11) Na uplatnenie práva prednosti a preukázanie práva prednosti, ktoré nespĺňa podmienky podľa tohto ustanovenia a podľa všeobecne záväzného právneho predpisu, úrad v konaní neprihliada. Túto skutočnosť úrad oznámi prihlasovateľovi.
(12) Na žiadosť prihlasovateľa alebo majiteľa patentu, po zaplatení správneho poplatku (§79), úrad vydá prioritný doklad osvedčujúci právo prednosti, vyplývajúce z prihlášky, medzinárodnej prihlášky alebo európskej patentovej prihlášky podanej na úrade.

§ 37
Prihláška      
. 
(1) Prihlášku môže podať osoba alebo osoby ktoré majú právo na riešenie podľa § 10 ods. 1 a 3 ,  § 11 ods. 1. alebo § 12 ods. 1.
(2) Ak právo na riešenie patrí viacerým osobám, môže prihlášku podať vo svojom mene i jedna alebo niektoré z týchto osôb. Na základe žiadosti doloženej písomnou dohodou uzatvorenou medzi prihlasovateľom alebo prihlasovateľmi a osobou, ktorá má právo na podanie prihlášky podľa odseku 1, úrad zapíše takúto osobu do registra ako spoluprihlasovateľa. 
(3) Prihláška smie obsahovať len jeden vynález alebo skupinu vynálezov, ktoré sú navzájom spojené tak, že tvoria jedinú vynálezcovskú myšlienku.
(4) Vynález musí byť v prihláške opísaný a vysvetlený tak jasne a úplne, aby ho mohol odborník uskutočniť. 
(5) Prihláška musí obsahovať
a) žiadosť o udelenie patentu,
b) opis vynálezu, anotáciu, prípadne výkresy,
c) aspoň jeden uplatnený patentový nárok,
d) identifikačné údaje prihlasovateľa či spoluprihlasovateľov,
e) identifikačné údaje pôvodcu či spolupôvodcov vynálezu,
f) doklad o nadobudnutí práva na patent, ak prihlasovateľom nie je pôvodca,
	(6) Prihlasovateľ je povinný zaplatiť za podanie prihlášky správny poplatok (§ 79 ods. 9).

§ 38
Osobitné ustanovenie o prihláške biotechnologického vynálezu

(1) Ak je predmetom vynálezu biologický materiál alebo použitie biologického materiálu, ktorý nie je prístupný verejnosti a ktorý nie je možné opísať v prihláške tak, aby odborník mohol vynález uskutočniť, považuje sa opis za dostatočný len za predpokladu, že
a) biologický materiál bol uložený v uznávanej ukladacej inštitúcii najneskôr ku dňu podania prihlášky,
b) prihláška v pôvodnom znení obsahuje informácie o vlastnostiach uloženého biologického materiálu, ktoré mal prihlasovateľ k dispozícii,
c) prihláška uvádza názov a sídlo ukladacej inštitúcie, ako aj depozitné číslo uloženej vzorky.
(2) V prípade pochybností o prístupnosti biologického materiálu verejnosti alebo  dostatočnosti opisu podľa odseku 1 platí, že podmienka prístupnosti alebo dostatočnosti opisu nie je splnená, kým nie je preukázaný opak.
(3) Ak je predmetom prihlášky sekvencia alebo čiastková sekvencia génu, musí byť priemyselná využiteľnosť vynálezu v prihláške vysvetlená.
(4) Uznávaná ukladacia inštitúcia je ukladacia inštitúcia, ktorá nadobudla štatút podľa medzinárodnej zmluvy ), alebo ukladacia inštitúcia uznaná úradom.

§ 39
Prerušenie konania o prihláške 

(1)  Po začatí súdneho konania v spore o právo na riešenie, úrad preruší konanie o prihláške. 
(2)  Počas prerušenia konania sa zastaví plynutie lehôt podľa tohto zákona s výnimkou lehoty podľa § 41 ods. 1.
 (3)  Po nadobudnutí právoplatnosti rozhodnutia, ktorým sa vyhovelo návrhu o odňatie práv z prihlášky a ich prepis (§ 48 ods. 3), úrad pokračuje v konaní prerušenom podľa odseku 1.

Predbežný prieskum prihlášky 
§ 40

(1)  V rámci  predbežného prieskumu prihlášky úrad zisťuje či
a) sú splnené podmienky pre určenie dňa podania prihlášky podľa § 35,
b) sú splnené podmienky pre priznanie práva prednosti podľa § 36,
c) prihláška spĺňa podmienky podľa § 37, 38 a 59,
d) prihláška spĺňa podmienky podľa vykonávacieho predpisu,
e) prihlasovateľ zaplatil príslušný správny poplatok podľa § 79 ods. 9,
f) je prihlasovateľ zastúpený oprávneným zástupcom podľa § 79 ods. 2,
g) prihláška neobsahuje predmet, ktorý zjavne nespĺňa podmienky podľa § 5 ods. 1 alebo sa nepovažuje za vynález podľa § 5 ods. 3, alebo ktorý podlieha výluke z patentovateľnosti podľa § 6.
(2)  V prípade pochybností môže úrad vyzvať prihlasovateľa, aby predvedením      predmetu prihlášky alebo iným vhodným spôsobom preukázal jeho                     využiteľnosť. Ak prihlasovateľ využiteľnosť nepreukáže alebo výzve nevyhovie, platí,  že predmet prihlášky nie je využiteľný.
(3) V prípade zistenia nedostatkov podľa odseku 1 písm. e) a f) alebo § 35 ods. 2 alebo § 37 ods. 3 a 5, alebo § 79 ods. 9, alebo podľa vykonávacieho predpisu, úrad vyzve prihlasovateľa aby vytknuté nedostatky v určenej lehote odstránil alebo sa k výzve vyjadril. Ak prihlasovateľ výzve v určenej lehote nevyhovie alebo jeho vyjadrenie nevyvráti odôvodnenosť výzvy, úrad konanie o prihláške zastaví. Na tento následok musí byť prihlasovateľ vo výzve upozornený .    
             (4) Ak prihláška nespĺňa podmienky podľa § 37 ods. 1 a 4 alebo § 38 ods. 1 až 3, alebo predmet prihlášky zjavne nespĺňa podmienky podľa § 5 ods. 1, alebo sa nepovažuje za vynález podľa § 5 ods. 3, alebo zjavne podlieha výluke z patentovateľnosti podľa § 6, alebo platí domnienka podľa odseku 2, úrad prihlášku zamietne. Pred zamietnutím prihlášky úrad umožní prihlasovateľovi vyjadriť sa k  zisteným dôvodom, na základe ktorých má byť prihláška zamietnutá.
	(5) V prípade nesplnenia podmienok na uplatnenie práva prednosti podľa § 36 ods. 2 až 9 a podľa všeobecne záväzného právneho predpisu, úrad prizná prihlasovateľovi právo prednosti podľa § 36 ods. 1 písm. a).

§ 41

(1) Úrad prihlášku zverejní bez zbytočného odkladu po uplynutí 18 mesiacov od vzniku práva prednosti a toto zverejnenie oznámi vo vestníku.
	(2) Prihláška sa môže zverejniť pred uplynutím lehoty uvedenej v odseku 1, ak o to prihlasovateľ požiada najneskôr v lehote 12 mesiacov od vzniku práva prednosti a ak zaplatí správny poplatok (§ 79 ods. 9). Úrad prihlášku zverejní pred uplynutím lehoty uvedenej v odseku 1, ak bol už na vynález udelený patent; bez súhlasu prihlasovateľa však úrad prihlášku nezverejní pred uplynutím 12 mesiacov od vzniku práva prednosti.
	(3) Úrad môže spolu s prihláškou zverejniť správu o stave techniky (rešerš) vzťahujúcu sa na vynález uplatnený v prihláške.

§ 42

	(1) Po zverejnení prihlášky môže ktokoľvek podať úradu pripomienky k patentovateľnosti jej predmetu; na pripomienky úrad prihliadne pri úplnom prieskume prihlášky.
	(2) Osoby, ktoré podali pripomienky podľa odseku 1, nestávajú sa účastníkmi konania o prihláške. Prihlasovateľ však musí byť o pripomienkach upovedomený.

Úplný prieskum prihlášky
§ 43

	(1) Na žiadosť prihlasovateľa, tretej osoby alebo z úradnej moci úrad bez zbytočného odkladu vykoná úplný prieskum prihlášky, v ktorom zisťuje, či prihláška spĺňa podmienky pre udelenie patentu ustanovené týmto zákonom. 
(2) Žiadosť o vykonanie úplného prieskumu sa musí podať najneskôr do 36 mesiacov odo dňa podania prihlášky (§ 35) a nemožno ju vziať späť. Žiadateľ je povinný spolu so žiadosťou zaplatiť správny poplatok (§ 79 ods. 9).
	(3) Ak žiadosť o vykonanie úplného prieskumu nebola riadne podaná v lehote podľa odseku 2, alebo ak v tej istej lehote úrad nezačal úplný prieskum prihlášky z úradnej moci, úrad konanie o prihláške zastaví.
	(4) Začatie úplného prieskumu na návrh tretej osoby alebo z úradnej moci úrad bez zbytočného odkladu oznámi prihlasovateľovi.

§ 44

	(1) Ak podmienky ustanovené pre udelenie patentu nie sú splnené (§ 5, 7, 8 a 9), úrad prihlášku zamietne. Pred zamietnutím prihlášky úrad umožní prihlasovateľovi vyjadriť sa k zisteným dôvodom, na základe ktorých má byť prihláška zamietnutá.
	(2) V prípade, že úrad dodatočne zistí nedostatky prihlášky alebo nesplnenie podmienok, ktoré sú predmetom predbežného prieskumu prihlášky, postupuje podľa § 40 ods. 2 až 5. 
	(3) Ak je podaných viac prihlášok so zhodným predmetom,  môže sa jednému prihlasovateľovi udeliť len jeden patent.
	(4) Ak predmet prihlášky spĺňa ustanovené podmienky a prihlasovateľ zaplatí príslušný správny poplatok (§ 79 ods. 9), úrad udelí prihlasovateľovi patent a prihlasovateľ sa stáva majiteľom patentu. Úrad vydá majiteľovi patentu patentovú listinu a udelenie patentu oznámi vo vestníku.
	(5) Za udržiavanie patentu je majiteľ povinný platiť udržiavací poplatok (§ 79 ods. 9).

§ 45
Úprava prihlášky

	(1) Prihlasovateľ môže v priebehu konania o prihláške upraviť prihlášku vo forme a rozsahu nepresahujúcom obsah prihlášky v jej pôvodnom znení.
	(2) Úpravou prihlášky podľa odseku 1 sa rozumie aj rozdelenie prihlášky v prípade nesplnenia podmienky podľa § 37 ods. 3.

Zrušenie a čiastočné zrušenie patentu
§ 46

	(1) Úrad zruší patent, ak sa v konaní začatom na návrh tretej osoby alebo z úradnej moci preukáže, že
a) neboli splnené podmienky pre jeho udelenie podľa § 5 až 9,         
b) vynález nie je v patente opísaný a vysvetlený tak jasne a úplne, aby ho mohol odborník uskutočniť,
c) predmet patentu presahuje obsah prihlášky v jej pôvodnom znení. To platí aj v prípade, že predmet patentu udeleného na základe rozdelenej prihlášky presahuje obsah pôvodného znenia prihlášky, 
d) rozsah ochrany vyplývajúcej z patentu bol rozšírený,
e) majiteľ nemá právo na patent podľa § 10 ods. 1 a 3, § 11 ods. 1, alebo § 12 ods. 1.
	(2) Ak sa dôvody zrušenia týkajú patentu čiastočne, patent sa zruší len v rozsahu primeranom zisteným dôvodom a to zmenou patentových nárokov, opisu alebo výkresov.
(3) V prípade zrušenia patentu platí, že k jeho udeleniu v rozsahu dotknutom zrušením nedošlo.
(4) Návrh na zrušenie patentu možno podať aj po zániku patentu, ak navrhovateľ preukáže právny záujem.
(5) Úrad môže čiastočne zrušiť patent podľa odseku 2 aj na návrh jeho majiteľa, bez ohľadu na existenciu dôvodov podľa odseku 1.
(6) Rozhodnutie o zrušení alebo čiastočnom zrušení patentu úrad oznámi vo vestníku.
(7) Spolu s podaním návrhu podľa odsekov 1 a 5 je navrhovateľ povinný zaplatiť správny poplatok (§ 79 ods. 9).

§ 47

	(1) Ak návrh na zrušenie alebo čiastočné zrušenie patentu (ďalej len „návrh na zrušenie“) neobsahuje náležitosti ustanovené všeobecne záväzným právnym predpisom (§ 80), alebo navrhovateľ nie je zastúpený oprávneným zástupcom podľa § 79 ods. 2 alebo nebol zaplatený správny poplatok (§ 79 ods. 9), úrad vyzve navrhovateľa, aby zistené nedostatky v určenej lehote odstránil. Ak navrhovateľ doručenej výzve v určenej lehote nevyhovie, úrad konanie o návrhu na zrušenie zastaví. Na následok zastavenia konania musí byť navrhovateľ vo výzve upozornený.
	(2) Ak konanie nebolo zastavené podľa odseku 1, úrad doručí návrh na zrušenie majiteľovi patentu a zároveň ho vyzve, aby sa k návrhu v určenej lehote vyjadril a  zároveň  označil dôkazy a pripojil listiny.
(3) Ak sa majiteľ patentu nevyjadrí v lehote určenej vo výzve, úrad pokračuje v konaní a môže rozhodnúť na základe obsahu spisu. 
	(4) Úrad postupuje podľa odseku 3 aj v prípade, ak majiteľ patentu nie je zastúpený oprávneným zástupcom podľa § 79 ods. 2. Ak majiteľ výzve na predloženie splnomocnenia v určenej lehote nevyhovie, platí, že sa k návrhu na zrušenie nevyjadril.
(5) Ak nie je možné rozhodnúť na základe písomných podaní účastníkov, úrad určí dátum ústneho pojednávania. Úrad zároveň doručí navrhovateľovi vyjadrenie majiteľa k návrhu.
(6) Úrad môže pokračovať v konaní a rozhodnúť vo veci aj v prípade, že sa riadne predvolaný účastník na ústnom pojednávaní nezúčastní.
	(7) Rozšírenie či doplnenie návrhu na zrušenie, ako aj rozšírenie či doplnenie vyjadrenia majiteľa patentu, v konaní podľa § 46 ods. 1, nie je prípustné a na takéto rozšírenie alebo doplnenie úrad v rámci konania a rozhodovania vo veci neprihliada.
	(8) V čase konania o zrušenie patentu podľa § 46 ods. 1 sa konanie o návrhu majiteľa podľa § 46 ods. 5 preruší.

§ 48
Odňatie patentu a prepis

	(1) Úrad na návrh odníme patent majiteľovi patentu zapísanému v registri a ako majiteľa patentu zapíše osobu navrhovateľa ak
a) právoplatným rozhodnutím súdu bolo určené, že osobe pôvodne zapísanej ako majiteľ neprislúchalo právo na riešenie  podľa § 10 ods. 1 a 3 , § 11 ods. 1 alebo § 12 ods. 1, 
b) návrh podala osoba, ktorej podľa právoplatného rozhodnutia súdu patrí právo na riešenie, alebo jej právny nástupca,
c) návrh bol doručený v lehote troch mesiacov odo dňa právoplatnosti rozhodnutia súdu.
	(2)  Za predpokladu splnenia podmienky podľa odseku 1 písm. a), ak návrh podľa odseku 1 nebol podaný alebo nebol podaný oprávnenou osobou, či v určenej lehote, úrad zruší patent  z úradnej moci, z dôvodu podľa § 46 ods. 1 písm. e).
	(3) Ustanovenie odseku 1 sa použije primerane na odňatie práv z prihlášky a ich prepis na oprávnenú osobu. Ak nedôjde k prepisu práv z prihlášky z dôvodov podľa odseku 2, úrad prihlášku zamietne podľa § 40 ods. 4.
(4) Na konanie podľa tohto ustanovenia sa primerane použije § 47 ods. 1 až 6. 
	(5) Spolu s podaním návrhu podľa odsekov 1 a 3 je navrhovateľ povinný zaplatiť správny poplatok (§ 79 ods. 9).

§ 49
Určovacie konanie

	(1) Úrad na návrh určí, či predmet uvedený a opísaný v návrhu patrí do rozsahu ochrany určitého patentu (ďalej len „návrh o určenie“).
	(2) Na základe výslovného návrhu navrhovateľa je účastníkom konania podľa odseku 1 aj ten, koho práva a povinnosti môžu byť rozhodnutí o určení dotknuté.
	(3) V prípade, že návrh o určenie bol podaný v súvislosti s prebiehajúcim súdnym konaním, ktorého predmetom je právo chránené týmto zákonom, sú účastníkmi určovacieho konania všetci účastníci súdneho konania, ktorých práva a povinnosti môžu byť konaním a rozhodovaním vo veci dotknuté.
	(4)  Na určovacie konanie, ktorého účastníkom je výlučne navrhovateľ, sa primerane použije ustanovenie § 47 ods. 1, 5 veta prvá a 6, inak sa na určovacie konanie  primerane použije ustanovenie § 47 ods. 1 až 6.
	(5) Spolu s návrhom o určenie je navrhovateľ povinný zaplatiť správny poplatok (§ 79 ods. 9).

§ 50
Zápis licencie, záložného práva, prevodu alebo prechodu 
patentu a súdneho sporu do registra

	(1) Na konanie o žiadosti o zápis licencie, záložného práva, prevodu alebo prechodu patentu (ďalej len „žiadosť o zápis práva“) či súdneho sporu do registra sa primerane použije § 47 ods. 1. 
	(2) V prípade pochybností môže úrad žiadať predloženie overenej kópie, prípadne originálu listiny preukazujúcej nadobudnutie práva alebo ďalšie doplňujúce údaje.
	(3) Ustanovenia odsekov 1 a 2 sa nevzťahujú na nútenú licenciu, ktorú úrad zapíše do registra z úradnej moci po doručení právoplatného rozhodnutia súdu o jej udelení.
	(4) Na základe žiadosti účastníka súdneho konania, ktorého predmetom je právo chránené týmto zákonom,  doloženej súdom potvrdeným rovnopisom podania na súd, úrad zapíše do registra skutočnosť, že prebieha súdne konanie ako aj predmet konania, s účinnosťou dňom doručenia žiadosti na úrad.
	(5) Spolu s podaním žiadosti podľa odsekov 1 a 4 je žiadateľ povinný zaplatiť správny poplatok (§ 79 ods. 9).

§ 51
Pokračovanie v konaní 

	(1) Na základe žiadosti účastníka konania o predĺženie úradom určenej lehoty na vykonanie úkonu, podanej pred uplynutím tejto lehoty, úrad môže lehotu predĺžiť.
(2) Ak účastník konania pred úradom zmeškal úradom určenú lehotu na vykonanie úkonu, môže požiadať úrad o pokračovanie v konaní a zároveň urobiť zmeškaný úkon najneskôr do dvoch mesiacov od doručenia rozhodnutia úradu, vydaného v dôsledku zmeškania lehoty.
	(3) Spolu s podaním žiadosti podľa odsekov 1 alebo 2 je žiadateľ povinný zaplatiť správny poplatok (§ 79 ods. 9).
	(4) Nemožno vyhovieť žiadosti podľa odsekov 1 alebo 2 v prípade zmeškania lehôt na
a) zaplatenie udržiavacieho poplatku podľa § 79 ods. 9,
b) uplatnenie práva prednosti podľa § 36,
c) podanie žiadosti o pokračovanie v konaní a uvedenie do predošlého stavu podľa odseku 2 a § 52 ods. 1,
d) podanie opravného prostriedku v konaní pred úradom,
e) splnenie povinnosti uloženej v sporovom konaní pred úradom podľa § 47 ods. 3 alebo uplatnenie práva podľa § 48 ods. 1 písm. c).
(5) Úrad zamietne žiadosť o predĺženie lehoty alebo žiadosť o pokračovanie v konaní, ktorá nezodpovedá podmienkam podľa odsekov 1 alebo 2, alebo sa na ňu vzťahuje zákaz podľa odseku 4; pred rozhodnutím o zamietnutí žiadosti, úrad umožní žiadateľovi vyjadriť sa k zisteným dôvodom, na základe ktorých má byť žiadosť zamietnutá.
	(6) Ak úrad vyhovie žiadosti o pokračovanie v konaní, právne účinky rozhodnutia vydaného v dôsledku zmeškania lehoty zaniknú alebo nenastanú. 
(7) Ak úrad nerozhodne o zamietnutí žiadosti podľa odsekov 1 alebo 2 do dvoch mesiacov od jej doručenia a správny poplatok bol zaplatený riadne a včas podľa odseku 3, platí, že žiadosti bolo vyhovené.	

§ 52
Uvedenie do predošlého stavu   
 
	(1) Ak účastník konania pred úradom bez vlastného zavinenia zmeškal zákonnú alebo úradom určenú lehotu na vykonanie úkonu, pričom následkom nevykonania tohto úkonu je zastavenie konania alebo strata iného práva, môže požiadať úrad o uvedenie do predošlého stavu a zároveň urobiť zmeškaný úkon do dvoch mesiacov od zániku prekážky, pre ktorú úkon nemohol vykonať, najneskôr však do 12 mesiacov od uplynutia zmeškanej lehoty.
	(2) Spolu s podaním žiadosti podľa odseku 1 je žiadateľ povinný zaplatiť správny poplatok (§ 79 ods. 9).
	(3) Účastník konania je povinný žiadosť podľa odseku 1 odôvodniť a najmä uviesť skutočnosti, ktoré bránili vykonaniu úkonu. Na tvrdenia predložené po uplynutí ktorejkoľvek z lehôt podľa odseku 1, úrad pri rozhodovaní o žiadosti neprihliada.
	(4) V prípade dôvodných pochybností o pravdivosti odôvodnenia podľa odseku 3 môže úrad vyzvať žiadateľa, aby svoje tvrdenia preukázal.
	(5) Nemožno vyhovieť žiadosti o uvedenie do predošlého stavu v prípade zmeškania lehôt na vykonanie úkonov podľa § 51 ods. 4. 
(6) Úrad zamietne žiadosť o uvedenie do predošlého stavu, ktorá nezodpovedá podmienkam podľa odseku 1 a 3, alebo sa na ňu vzťahuje zákaz podľa odseku 5, alebo žiadateľ nepreukáže svoje tvrdenia podľa odseku 4; pred rozhodnutím o zamietnutí žiadosti úrad umožní žiadateľovi vyjadriť sa k zisteným dôvodom, na základe ktorých má byť žiadosť zamietnutá.
	(7) Ak úrad vyhovie žiadosti o uvedenie do predošlého stavu, právne účinky rozhodnutia vydaného v dôsledku zmeškania lehoty zaniknú alebo nenastanú.
	(8) Tretia osoba, ktorá na území Slovenskej republiky, v dobrej viere v dobe od právoplatnosti rozhodnutia, vydaného v dôsledku zmeškania lehoty do zániku právnych účinkov tohto rozhodnutia podľa odseku 7, využívala vynález, ktorý bol predmetom zverejnenej prihlášky alebo patentu, alebo vykonala preukázateľné prípravy bezprostredne smerujúce k využívaniu tohto vynálezu, môže naďalej vynález využívať v rámci svojej podnikateľskej činnosti, bez povinnosti úhrady za využívanie vynálezu. 
	(9) Prevod alebo prechod práva oprávneného užívateľa podľa odseku 8 je možný výlučne ako súčasť prevodu alebo prechodu podniku alebo jeho časti v rámci ktorej sa vynález využíva.

§ 53
Podklady pre rozhodnutie   

	(1) Účastníci konania pred úradom (ďalej len „účastníci“) sú povinní predložiť alebo navrhnúť dôkazy na preukázanie svojich tvrdení.
	(2) Úrad vykonáva dokazovanie a hodnotí dôkazy podľa svojej úvahy, a to každý dôkaz jednotlivo a všetky dôkazy v ich vzájomnej súvislosti.
	(3) Úrad rozhoduje na základe skutkového stavu, zisteného z vykonaných dôkazov, ktoré boli účastníkmi predložené alebo navrhnuté.

§ 54
Trovy konania 

	(1) Trovy konania sú najmä hotové výdavky účastníkov a ich zástupcov, vrátane správneho poplatku, ušlý zárobok účastníkov, trovy dôkazov a odmena za zastupovanie  patentovým  zástupcom ),  advokátom ), alebo  komerčným právnikom ) .
	(2) Každý účastník sám znáša trovy konania, ktoré vznikli jemu osobne a jeho právnemu zástupcovi.
	(3) Svedkovia majú právo na náhradu hotových výdavkov a ušlého zárobku. Toto právo zaniká, ak sa neuplatní do troch dní od výsluchu alebo odo dňa keď bolo svedkovi oznámené, že k výsluchu nedôjde.
	(4) Ak bol podaný znalecký posudok, vzniká znalcovi právo na náhradu hotových výdavkov a odmenu podľa osobitných predpisov ).
	(5) Ten, komu úrad uložil pri dokazovaní povinnosť, najmä aby predložil listinu, alebo umožnil ohliadku veci, má tie isté práva ako svedok, ak nie je účastníkom.
	(6) Úrad môže uložiť účastníkovi, aby zložil preddavok na trovy dôkazov, ktoré navrhol, vo výške predpokladaných nákladov, ak uloženie takejto povinnosti nepredstavuje podstatnú prekážku účelného uplatňovania práva.
(7) Ak účastník výzve na zloženie preddavku v určenej lehote nevyhovie, úrad pokračuje v konaní tak, akoby návrh na dokazovanie nebol podaný.
	(8) Ak úradu vzniknú v konaní trovy, ktoré nie sú kryté preddavkom podľa odseku 5, má úrad právo na ich náhradu proti účastníkovi, ktorý nemal vo veci úspech.
(9) Účastníkovi konania, ktorý mal vo veci úspech, úrad môže priznať náhradu trov vynaložených na účelné uplatnenie práva proti účastníkovi neúspešnému vo veci. Ak mal účastník vo veci úspech len čiastočný, úrad náhradu trov pomerne rozdelí, prípadne účastníkom právo na náhradu trov neprizná. 
(10) Náhradu trov konania musí účastník uplatniť najneskôr do vydania rozhodnutia vo veci samej. 

§ 55
Opravné prostriedky    
	
(1) Proti rozhodnutiu úradu možno podať rozklad v lehote 30 dní od doručenia rozhodnutia.
(2) Pri rozhodovaní o rozklade je úrad viazaný jeho rozsahom; to neplatí
a) vo veciach, v ktorých možno začať konanie z úradnej moci,
b) v prípade spoločných práv alebo povinností, týkajúcich sa viacerých účastníkov na jednej strane.
(3) Podanie rozkladu nie je prípustné proti rozhodnutiu, ktorým bolo
a) vyhovené žiadosti o pokračovanie v konaní, alebo žiadosti o uvedenie do predošlého stavu,
b) zastavené konanie podľa § 79 ods. 7.
	(4) Spolu s podaním rozkladu je účastník povinný zaplatiť správny poplatok (§ 79 ods. 9).

§ 56
Sprístupnenie údajov

	(1) Ak ďalej nie je uvedené inak, pred zverejnením prihlášky je úrad oprávnený bez súhlasu prihlasovateľa oznámiť tretím osobám iba údaj kto je pôvodcom vynálezu, kto je prihlasovateľom, názov a spisovú značku prihlášky a údaje o práve prednosti.
	(2) Bez ohľadu na odsek 1 úrad umožní na základe žiadosti nahliadnuť do spisu, týkajúceho sa nezverejnenej prihlášky majiteľovi patentu alebo prihlasovateľovi, ak nezverejnená prihláška odkazuje na patent alebo prihlášku tohto majiteľa alebo prihlasovateľa alebo tomu, voči komu boli práva z nezverejnenej prihlášky uplatnené. 
(3) Ak ďalej nie je uvedené inak, po zverejnení prihlášky úrad umožní na základe žiadosti každému nahliadnuť do spisu týkajúceho sa prihlášky alebo patentu.
	(4) Právo na nahliadnutie do spisu zahŕňa aj právo na vyhotovenie kópií za poplatok.
	(5) Na základe písomnej žiadosti pôvodcu uvedeného v prihláške podľa § 37 ods. 5 úrad nesprístupní jeho identifikačné údaje tretím osobám, najmä pri zverejnení prihlášky, oznámení o udelení patentu, vydaní patentovej listiny, vydaní výpisu z registra a pri nahliadaní do spisu.
	(6) Na základe písomnej žiadosti, za predpokladu preukázania naliehavého právneho záujmu, je úrad oprávnený oznámiť žiadateľovi či ním označená osoba je alebo nie je uvedená ako pôvodca vynálezu, uvedený v prihláške.
	(7) Na základe žiadosti prihlasovateľa alebo majiteľa patentu sú z práva na nahliadnutie vylúčené časti spisu obsahujúce obchodné tajomstvo alebo iné informácie dôverného charakteru, ktorých zverejnenie nie je pre zabezpečenie práva na informácie tretích osôb, vrátane účastníkov konania, nevyhnutné.
	(8) Práva podľa odsekov 1 až 3 nemožno uplatniť vo vzťahu k prihláškam a patentom utajovaným podľa osobitného predpisu ), k zápisnici o hlasovaní a k častiam spisu obsahujúcim pomocné poznámky alebo pracovné verzie rozhodnutí, výmerov či stanovísk.

§ 57
Register a vestník

	(1) Úrad vedie 
a) register, do ktorého zapisuje rozhodujúce údaje týkajúce sa prihlášok a udelených patentov,
b) register európskych patentov, do ktorého zapisuje rozhodujúce údaje, týkajúce sa udelených európskych patentov s určením pre Slovenskú republiku,
c) register, do ktorého sa zapisujú rozhodujúce údaje, týkajúce sa žiadostí o udelenie dodatkového ochranného osvedčenia na liečivá alebo na výrobky na ochranu rastlín a udelených dodatkových ochranných osvedčení na liečivá alebo na výrobky na ochranu rastlín. 
(2) Údaje zapísané v registroch podľa odseku 1 sa považujú za platné, kým nie je rozhodnutím príslušného orgánu určené inak.
(3) Zmenu údajov zapísaných v registri, vyplývajúcu z právoplatného a vykonateľného rozhodnutia príslušného orgánu, úrad po doručení rozhodnutia opatreného doložkou právoplatnosti bez zbytočného odkladu vyznačí v registri. 
(4) Zápis údajov a skutočností vyplývajúcich zo zákona alebo rozhodnutia príslušného orgánu sa nepovažuje za rozhodnutie vydané v konaní podľa osobitného predpisu ).
(5) Každý má právo na nahliadnutie do registrov uvedených v odseku 1.
(6) Úrad vydáva vestník, v ktorom zverejňuje najmä skutočnosti, týkajúce sa zverejnených prihlášok, európskych patentových prihlášok, ako aj patentov, európskych patentov, dodatkových ochranných osvedčení a ich ochrany.

§ 58
Medzinárodná prihláška 

	(1) Úrad je miesto, kde môžu podať medzinárodnú prihlášku 1)
a) fyzické osoby, ktoré sú občanmi Slovenskej republiky,
b) fyzické osoby alebo právnické osoby, ktoré majú bydlisko, sídlo, podnik alebo organizačnú zložku na území Slovenskej republiky.
	(2) Prihlasovateľ je povinný za úkony spojené s podaním medzinárodnej prihlášky zaplatiť správny poplatok (§ 79 ods. 9) a prostredníctvom úradu zaplatiť poplatky ustanovené Zmluvou o patentovej spolupráci 1).
	(3) Prihlasovateľ medzinárodnej prihlášky, ktorou sa žiada o udelenie patentu v Slovenskej republike, je povinný predložiť úradu preklad prihlášky do slovenského jazyka a zaplatiť správny poplatok za podanie prihlášky (§ 79 ods. 9)
a) v lehote 21 mesiacov od vzniku práva prednosti, ak je úradom určeným 1),
b) v lehote 31 mesiacov od vzniku práva prednosti, ak je úradom zvoleným 1).
	(4) Na žiadosť prihlasovateľa, za predpokladu splnenia podmienok podľa odseku 3, môže úrad začať konanie o medzinárodnej prihláške aj pred uplynutím lehôt uvedených v odseku 3.

§ 59
Ochrana utajovaných skutočností

	(1) Ak prihlasovateľ vie alebo podľa okolností má vedieť, že prihláška obsahuje skutočnosť utajovanú podľa osobitného predpisu 20), je povinný v prihláške požiadať o utajenie prihlášky.
	(2) Prihlášku podľa odseku 1, ktorou je medzinárodná prihláška alebo európska patentová prihláška, je prihlasovateľ povinný podať na úrade. 
	(3) Úrad po priznaní dňa podania (§ 35) doručí jedno vyhotovenie prihlášky príslušnému orgánu 20) so žiadosťou o rozhodnutie o utajení prihlášky podľa osobitného predpisu 20), prípadne so žiadosťou o povolenie podania prihlášky do zahraničia.
	(4) Podľa odseku 3 môže úrad postupovať aj v prípade, že prihlasovateľ nepožiadal o utajenie prihlášky podľa odseku 1.
	(5) Príslušný orgán 20) rozhodne o žiadosti podľa odseku 3 a prihlášku s rozhodnutím vráti úradu. V prípade, že to umožňuje medzinárodný dohovor, zmluva alebo dohoda, ktorou je Slovenská republika viazaná, príslušný orgán pripojí k prihláške i žiadosť o utajenie predmetu prihlášky zmluvnou stranou, v ktorej má byť prihláška podaná. Rozhodnutie príslušného orgánu úrad oznámi prihlasovateľovi.
	(6) Prihlášku podľa odseku 1, ktorá nie je európska patentová prihláška ani medzinárodná prihláška, môže prihlasovateľ podať priamo v zahraničí len na základe povolenia príslušného orgánu podľa odseku 3, vydaného na základe žiadosti prihlasovateľa.
	(7) Ak v dôsledku utajenia prihlášky, alebo v dôsledku zamietnutia žiadosti o povolenie podať prihlášku v zahraničí vznikne majiteľovi patentu majetková ujma, spočívajúca v zamedzení alebo obmedzení obchodného využitia patentu (§ 3 písm. h)), majiteľovi vznikne nárok na úhradu majetkovej ujmy voči Slovenskej republike zastúpenej ústredným orgánom štátnej správy, ktorý predmet utajenej prihlášky vedie v zozname utajovaných skutočností podľa osobitného predpisu 20).
	(8) Pre  určenie  výšky  majetkovej  ujmy podľa odseku 7 sa primerane použije § 11 ods. 6.
	(9) Prihlášky, európske patentové prihlášky alebo medzinárodné prihlášky, o utajenie ktorých požiadala zmluvná strana alebo zahraničný prihlasovateľ podľa medzinárodného dohovoru, zmluvy alebo dohody, ktorou je Slovenská republika viazaná, budú považované za utajené podľa osobitného predpisu 20). Zahraničný prihlasovateľ, ktorý nevystupuje v mene zmluvnej strany je povinný preukázať utajenie predmetu prihlášky zmluvnou stranou, doložiť povolenie zmluvnej strany na podanie prihlášky v Slovenskej republike a pripojiť prehlásenie o vzdaní sa akýchkoľvek nárokov na náhradu škody alebo inej majetkovej ujmy, ktorá by mohla vzniknúť v dôsledku utajenia prihlášky na území Slovenskej republiky.
	(10) Na konanie o prihláškach a patentoch, ktoré sú utajované, alebo sú považované za utajované podľa osobitného predpisu 20), platia ustanovenia tohto zákona s výnimkou zverejnenia (§ 41) a sprístupnenia údajov (§ 56), týkajúcich sa utajenej prihlášky alebo patentu.
	(11) Za utajenie prihlášky podľa odseku 9 je prihlasovateľ povinný zaplatiť správny poplatok (§ 79 ods. 9).
	(12) Ak príslušný orgán nepovažuje skutočnosti, obsiahnuté v prihláške za utajované podľa osobitného predpisu 20), alebo za významné pre zabezpečenie obranyschopnosti Slovenskej republiky, úrad oznámi túto skutočnosť prihlasovateľovi a o prihláške ďalej koná bez uplatnenia režimu utajenia.

ŠTVRTÁ  ČASŤ
Ustanovenia na vykonanie Európskeho patentového dohovoru

§ 60
Účinky európskej patentovej prihlášky

	(1) Európska patentová prihláška s určením pre Slovenskú republiku (ďalej len „európska patentová prihláška“) má od priznaného dňa podania alebo odo dňa vzniku práva prednosti uplatneného prihlasovateľom európskej patentovej prihlášky, rovnaké účinky ako prihláška, ktorá je podaná podľa § 35 toho istého dňa, alebo prihláška s rovnakým dňom vzniku práva prednosti podľa § 36.
	(2) Po zverejnení európskej patentovej prihlášky Európskym patentovým úradom a následnom predložení prekladu patentových nárokov do slovenského jazyka a zaplatení poplatku za zverejnenie (§ 79 ods. 9) zo strany prihlasovateľa európskej patentovej prihlášky, úrad sprístupní preklad patentových nárokov verejnosti a túto skutočnosť oznámi vo vestníku.
	(3) Dňom sprístupnenia prekladu patentových nárokov verejnosti podľa odseku 2 má prihlasovateľ európskej patentovej prihlášky rovnaké práva ako prihlasovateľ podľa tohto zákona (§ 13 ods. 1 až 3) za predpokladu udelenia európskeho patentu s účinkami v Slovenskej republike.
	(4) Ak bola európska patentová prihláška v konaní pred Európskym patentovým úradom vzatá späť, alebo je považovaná za späťvzatú platí, že došlo k zastaveniu konania o prihláške podľa § 40 ods. 3. Zamietnutie európskej patentovej prihlášky má rovnaké účinky ako zamietnutie prihlášky podľa § 40 ods. 4.
	(5) Rozhodnutie Európskeho patentového úradu o pokračovaní v konaní alebo o uvedení do predošlého stavu (restitutio in integrum) má rovnaké účinky ako rozhodnutie úradu podľa § 51 ods. 5 a 6 alebo podľa § 52 ods. 7 a 8.
§ 61
Zmena európskej patentovej prihlášky

	(1) Na základe žiadosti prihlasovateľa európskej patentovej prihlášky o zmenu európskej patentovej prihlášky na prihlášku (ďalej len „zmena“), podanej podľa čl. 135 a 136 Európskeho patentového dohovoru, úrad začne konanie o prihláške podľa tretej časti tohto zákona, prípadne postupuje podľa čl. 136 ods. 2 Európskeho patentového dohovoru.
	(2) Prihlasovateľ je povinný na základe výzvy úradu predložiť do troch mesiacov preklad európskej patentovej prihlášky do slovenského jazyka a zaplatiť správny poplatok za podanie prihlášky (§ 79 ods. 9).
	(3) V prípade, že žiadosť o zmenu nie je podaná do troch mesiacov odo dňa, keď bola európska patentová prihláška späťvzatá alebo keď bolo doručené oznámenie, že sa európska patentová prihláška považuje za späťvzatú alebo rozhodnutie o zamietnutí európskej patentovej prihlášky alebo o zrušení európskeho patentu, prihlasovateľ stráca právo prednosti vyplývajúce z pôvodne podanej európskej patentovej prihlášky. 
	(4) Ak bola žiadosť o zmenu podaná v rozpore s článkami 135 až 137 Európskeho patentového dohovoru, úrad žiadosť zamietne.
	(5) Na základe žiadosti  o zmenu európskej patentovej prihlášky na prihlášku úžitkového vzoru podľa odseku 1, úrad začne na základe európskej patentovej prihlášky konanie o prihláške úžitkového vzoru podľa osobitného predpisu ), prípadne postupuje podľa čl. 136 ods. 2 Európskeho patentového dohovoru. Ustanovenia odsekov 2 až 4 sa použijú primerane.

§ 62
Záväzné znenie európskej patentovej prihlášky a európskeho patentu

	(1) Pri stanovení rozsahu ochrany vyplývajúcej z európskej patentovej prihlášky a európskeho patentu je rozhodujúci obsah európskej patentovej prihlášky upravený znením európskeho patentu v jazyku, v ktorom prebiehalo konanie o európskej patentovej prihláške pred Európskym patentovým úradom.
	(2) Ak z prekladu patentového spisu do slovenského jazyka  predloženého úradu podľa § 63 ods. 2 ako aj z prekladu patentových nárokov predloženého úradu podľa § 60 ods. 2 vyplýva ochrana užšia, než zo znenia európskej patentovej prihlášky a európskeho patentu v jazyku, v ktorom prebiehalo konanie pred Európskym patentovým úradom, je preklad do slovenského jazyka považovaný za záväzné znenie, s výnimkou konania o zrušenie európskeho patentu.
	(3) Prihlasovateľ európskej patentovej prihlášky alebo majiteľ európskeho patentu môže podať opravený preklad patentových nárokov podľa § 60 ods. 2 alebo opravený preklad európskeho patentového spisu podľa § 63 ods. 2 do slovenského jazyka kedykoľvek. Po doručení opraveného prekladu a zaplatení správneho poplatku (§ 79 ods. 9) úrad sprístupní opravený preklad verejnosti a túto skutočnosť oznámi vo vestníku. 
	(4) Opravený preklad bude platiť namiesto pôvodného prekladu odo dňa oznámenia sprístupnenia opraveného prekladu vo vestníku.
	(5) Právo tretích osôb využívať predmet vynálezu, ktorý podľa prekladu do slovenského jazyka platného v rozhodujúcom období, nepatril do rozsahu európskeho patentu, nie sú účinkami opraveného prekladu dotknuté, za predpokladu, že predmet vynálezu na území Slovenskej republiky v dobrej viere využívali alebo vykonali preukázateľné prípravy k využívaniu predmetu vynálezu. 

§ 63
Účinky európskeho patentu

	(1) Európsky patent udelený Európskym patentovým úradom s určením pre Slovenskú republiku má rovnaké účinky ako patent udelený podľa § 44 ods. 4 odo dňa oznámenia udelenia európskeho patentu v európskom patentovom vestníku. 
	(2) Majiteľ európskeho patentu je povinný predložiť úradu do troch mesiacov od oznámenia udelenia európskeho patentu preklad patentového spisu do slovenského jazyka, zaplatiť poplatok za zverejnenie (§ 79 ods. 9) a oznámiť úradu adresu na doručovanie na území Slovenskej republiky. 
	(3) Ak majiteľ európskeho patentu nepredloží úradu preklad európskeho patentového spisu v lehote podľa odseku 2, môže tento preklad predložiť v dodatočnej lehote troch mesiacov za predpokladu, že zároveň s predložením prekladu zaplatí zvýšený poplatok podľa odseku 2.
	(4) Ak nebude preklad európskeho patentového spisu do slovenského jazyka predložený úradu ani v dodatočnej lehote za podmienok podľa odseku 3, bude sa európsky patent pokladať na území Slovenskej republiky za neúčinný od začiatku. 
	(5) Ak majiteľ európskeho patentu neoznámi úradu adresu na doručovanie na území Slovenskej republiky, budú úradné správy, týkajúce sa jeho patentu ukladané na úrade, pričom budú považované za doručené v lehote 30 dní odo dňa uloženia. Tento následok musí úrad majiteľovi európskeho patentu oznámiť.
	(6) Na základe splnenia podmienok podľa odseku 2 úrad preklad európskeho patentového spisu sprístupní a toto sprístupnenie, ako aj udelenie európskeho patentu oznámi vo vestníku (§ 57).
	(7) Po oznámení o udelení európskeho patentu v európskom patentovom vestníku úrad zapíše európsky patent do registra európskych patentov s údajmi zapísanými do európskeho patentového registra. 

§ 64
Neprípustnosť dvojitej ochrany

	Ak je patent udelený na vynález, na ktorý bol tomu istému majiteľovi alebo jeho právnemu nástupcovi udelený európsky patent s rovnakým právom prednosti, stáva sa patent neúčinným v rozsahu, v ktorom sa zhoduje s európskym patentom, odo dňa uplynutia lehoty na podanie odporu proti európskemu patentu, ak nebol odpor podaný, alebo odo dňa právoplatnosti rozhodnutia Európskeho patentového úradu, ktorým bol v konaní o odpore európsky patent zachovaný.

§ 65
Zrušenie alebo zachovanie európskeho patentu
v zmenenom znení

	(1) Rozhodnutie Európskeho patentového úradu o zrušení európskeho patentu čiastočnom či úplnom, alebo o zachovaní európskeho patentu v zmenenom znení, má v Slovenskej republike rovnaké účinky ako rozhodnutie úradu podľa § 46.
	(2) Zrušenie európskeho patentu alebo jeho zachovanie v zmenenom znení oznámi úrad vo vestníku. 
	(3) Ak je európsky patent v konaní o odpore podľa čl. 102 Európskeho patentového dohovoru rozhodnutím Európskeho patentového úradu zachovaný v zmenenom znení, je majiteľ európskeho patentu povinný do troch mesiacov odo dňa oznámenia zmeny v európskom patentovom vestníku predložiť úradu preklad zmeneného znenia patentového spisu do slovenského jazyka a zaplatiť poplatok za zverejnenie (§ 79 ods. 9). Úrad preklad zmeneného znenia patentového spisu sprístupní a toto sprístupnenie, ako aj rozhodnutie o zachovaní európskeho patentu v zmenenom znení oznámi vo vestníku.
	(4) Ak majiteľ európskeho patentu nepredloží preklad zmeneného znenia európskeho patentového spisu do slovenského jazyka alebo nezaplatí poplatok za zverejnenie v lehote podľa odseku 3, platí, že európsky patent je v Slovenskej republike neúčinný od začiatku. 
	(5) Úrad zruší európsky patent s určením pre Slovenskú republiku za podmienok ustanovených v § 46 ods. 2 až 7 a § 47, ak sa v konaní začatom na návrh alebo z úradnej moci preukáže dôvod zrušenia patentu podľa čl. 138 v spojení s čl. 139 Európskeho patentového dohovoru za predpokladu, že
a) márne uplynula lehota na podanie odporu podľa Európskeho patentového dohovoru, alebo 
b) v konaní o odpore pred Európskym patentovým úradom nebol európsky patent zrušený.
	(6) Ak v čase konania o zrušenie európskeho patentu pred úradom začne alebo prebieha konanie o zrušenie toho istého európskeho patentu pred Európskym patentovým úradom, úrad konanie o zrušenie preruší. Po ukončení konania pred Európskym patentovým úradom, v ktorom nedošlo k zrušeniu európskeho patentu, úrad na základe žiadosti niektorého z účastníkov pokračuje v konaní o zrušenie európskeho patentu. Ak žiadosť o pokračovanie v konaní o zrušenie európskeho patentu nie je podaná v lehote šesť mesiacov od právoplatnosti rozhodnutia Európskeho patentového úradu, úrad konanie o zrušenie európskeho patentu zastaví. 

§ 66
Podanie európskej patentovej prihlášky

	(1) Úrad je miesto, kde právnické osoby alebo fyzické osoby, ktoré majú na území Slovenskej republiky sídlo, podnik, organizačnú zložku alebo bydlisko, môžu podať európsku patentovú prihlášku.
	(2) Odsek 1 neplatí na podanie rozdelenej európskej patentovej prihlášky podľa čl. 76 Európskeho patentového dohovoru.

§ 67
Poplatky

	(1) Za udržiavanie platnosti európskeho patentu v Slovenskej republike je jeho majiteľ povinný platiť každoročne udržiavací poplatok (§ 79 ods. 9).
	(2) Právo tretích osôb využívať predmet vynálezu nie je dodatočným zaplatením udržiavacieho poplatku dotknuté za predpokladu, že po márnom uplynutí lehoty na zaplatenie udržiavacieho poplatku predmet vynálezu na území Slovenskej republiky v dobrej viere využívali alebo vykonali preukázateľné prípravy k jeho využívaniu.

PIATA  ČASŤ

Udeľovanie Dodatkových ochranných osvedčení
na liečivá a výrobky na ochranu rastlín   

Dodatkové ochranné osvedčenie na liečivá
§ 68
Základné pojmy

	(1) Pojmy liek a liečivo sú upravené osobitným predpisom ).
	(2) Základný patent je patent, ktorý chráni
a) liečivo alebo zmes liečiv (ďalej len „liečivo“),
b) spôsob získania liečiva, alebo
c) spôsob použitia liečiva.

§ 69
Podmienky na udelenie dodatkového ochranného osvedčenia
na liečivá

	Úrad udeľuje dodatkové ochranné osvedčenie na liečivá na akékoľvek liečivo, ktoré je súčasťou lieku, podliehajúceho pred uvedením do obehu registrácii podľa osobitného predpisu 23) za predpokladu, že
a) liečivo je chránené základným patentom na území Slovenskej republiky,
b) liečivo je súčasťou lieku registrovaného podľa osobitného predpisu 23), pričom ide o prvú registráciu na území Slovenskej republiky, 
c) na liečivo nebolo v predchádzajúcom období udelené dodatkové ochranné osvedčenie na liečivá,
d) základný patent nebol udelený na základe prihlášky vynálezu podanej podľa § 82 zákona č. 527/1990 Zb. 

Dodatkové ochranné osvedčenie
na výrobky na ochranu rastlín
§ 70 
Základné pojmy

	(1) Pojmy prípravok na ochranu rastlín, rastlina, rastlinný produkt a škodlivý organizmus sú upravené osobitným predpisom ).
	(2) Účinná látka je jednotná alebo nejednotná látka alebo mikroorganizmus vrátane vírusu, ktorý má všeobecný alebo osobitný účinok na škodlivý organizmus, rastlinu, časť rastliny alebo rastlinný produkt.
	(3) Výrobok na ochranu rastlín (ďalej len „výrobok“) je účinná látka alebo zmes účinných látok prípravku na ochranu rastlín.
	(4) Základný patent je patent, ktorý chráni
a) výrobok definovaný v odseku 3 ako taký, 
b) prípravok určený na používanie ako prípravok na ochranu rastlín, ktorý tvorí zmes alebo roztok zložený z viacerých látok, z ktorých je aspoň jedna látka účinná,
c) výrobný postup na získanie výrobku alebo použitie výrobku.

§ 71
Podmienky na udelenie dodatkového ochranného osvedčenia
na výrobky na ochranu rastlín

	(1) Úrad udeľuje dodatkové ochranné osvedčenie na výrobky na ochranu rastlín na výrobok, ktorý je súčasťou prípravku na ochranu rastlín, podliehajúceho pred uvedením do obehu registrácii podľa osobitného predpisu 24) za predpokladu, že
a) výrobok je chránený základným patentom na území Slovenskej republiky,
b) prípravok na ochranu rastlín je zaregistrovaný podľa osobitného predpisu 24), pričom ide o prvú registráciu na území Slovenskej republiky,
c) na výrobok nebolo v predchádzajúcom období udelené dodatkové ochranné osvedčenie na výrobky na ochranu rastlín, a
d) základný patent nebol udelený na základe prihlášky vynálezu podanej podľa § 82 zákona č. 527/1990 Zb. 
	(2) Na výrobok, ktorý je chránený niekoľkými základnými patentmi, patriacimi jednému majiteľovi, možno udeliť len jedno dodatkové ochranné osvedčenie na výrobky na ochranu rastlín.
	(3) Na výrobok, ktorý je chránený niekoľkými základnými patentmi, patriacimi rôznym majiteľom, možno udeliť dodatkové ochranné osvedčenie na výrobky na ochranu rastlín pre každého z majiteľov zvlášť.

Spoločné ustanovenia
§ 72
Predmet ochrany

	(1) V rozsahu ochrany poskytovanej základným patentom, dodatkové ochranné osvedčenie na liečivá alebo dodatkové ochranné osvedčenie na výrobky na ochranu rastlín (ďalej len „osvedčenie“) chráni liečivo alebo výrobok, na ktoré sa vzťahuje registrácia lieku alebo registrácia prípravku na ochranu rastlín podľa osobitných predpisov ), ako aj akékoľvek použitie tohto liečiva alebo výrobku, povolené pred uplynutím doby platnosti osvedčenia.
	(2) Majiteľ osvedčenia má rovnaké práva a povinnosti a podlieha rovnakým obmedzeniam ako majiteľ základného patentu.

§ 73
Doba platnosti osvedčenia

	(1) Osvedčenie platí počas doby rovnajúcej sa časovému úseku, ktorý uplynul odo dňa podania prihlášky základného patentu po deň prvej registrácie lieku alebo prípravku na ochranu rastlín podľa osobitných predpisov 25), skrátenému o päť rokov, najdlhšie však počas doby piatich rokov odo dňa účinnosti osvedčenia. 
	(2) Osvedčenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po uplynutí zákonnej doby platnosti základného patentu.
	(3) Za udržiavanie platnosti osvedčenia je majiteľ povinný platiť každoročný udržiavací poplatok (§ 79 ods. 9).

Žiadosť o udelenie osvedčenia
§ 74

	(1) Osvedčenie môže byť udelené na základe žiadosti výlučne majiteľovi základného patentu.
	(2) Žiadosť o udelenie osvedčenia môže podať i právny nástupca majiteľa základného patentu. 
(3) Žiadosť o udelenie osvedčenia musí byť podaná do šesť mesiacov odo dňa právoplatnosti rozhodnutia o registrácii lieku alebo prípravku na ochranu rastlín podľa osobitných predpisov 25). Ak rozhodnutie o registrácii nadobudlo právoplatnosť pred udelením základného patentu, musí byť žiadosť o udelenie osvedčenia podaná do šiestich mesiacov odo dňa udelenia patentu.
(4) Žiadateľ je povinný zaplatiť za žiadosť o udelenie osvedčenia správny poplatok (§ 79 ods. 9).

§ 75

	(1) Ak žiadosť o udelenie osvedčenia neobsahuje náležitosti ustanovené všeobecne záväzným právnym predpisom, alebo žiadateľ nie je zastúpený oprávneným zástupcom podľa § 79 ods. 2, alebo nepredloží žiadosť o zápis prevodu alebo prechodu podľa § 74 ods. 2, úrad vyzve žiadateľa, aby zistené nedostatky v určenej lehote odstránil. Ak žiadateľ doručenej výzve v určenej lehote nevyhovie a v konaní nemožno z tohto dôvodu pokračovať, úrad konanie o žiadosti o udelenie osvedčenia zastaví. Na následok zastavenia konania musí byť žiadateľ vo výzve upozornený.
	(2) Ak žiadosť nespĺňa podmienky pre udelenie osvedčenia podľa niektorého z ustanovení § 69, 71 a 74  ods. 1 a 3  alebo žiadateľ nie je majiteľom základného patentu, ani jeho právnym nástupcom, úrad žiadosť zamietne.
	(3) Ak sú splnené podmienky pre udelenie osvedčenia, úrad osvedčenie udelí s tým, že v prípade podľa § 74 ods. 2, musí udeleniu osvedčenia predchádzať zápis žiadateľa ako majiteľa základného patentu do registra.

§ 76
Zánik osvedčenia

	Osvedčenie zaniká
a) uplynutím doby jeho platnosti podľa § 73,
b) dňom účinnosti vzdania sa osvedčenia zo strany majiteľa,
c) márnym uplynutím lehoty, ustanovenej pre zaplatenie poplatku za udržiavanie platnosti osvedčenia (§ 79 ods. 9),
d) dňom zrušenia registrácie podľa osobitných predpisov 25).

§ 77
Zrušenie alebo zmena osvedčenia

	(1) Úrad zruší osvedčenie, ak sa v konaní začatom na návrh tretej osoby alebo z úradnej moci preukáže, že
a) neboli splnené podmienky pre jeho udelenie podľa niektorého z ustanovení § 69, 71 a 74 ods. 1 a 3,
b) základný patent zanikol skôr ako uplynula doba jeho platnosti,
c) základný patent bol zrušený alebo čiastočne zrušený v takom rozsahu, že liečivo alebo výrobok na ktorý bolo udelené osvedčenie, nie je základným patentom chránený. To platí aj v prípade zrušenia základného patentu, ku ktorému došlo po jeho zániku. 
	(2) Úrad zmení osvedčenie, ak sa v konaní, začatom na návrh tretej osoby alebo z úradnej moci preukáže, že doba platnosti osvedčenia podľa § 73 ods. 1 bola určená nesprávne.
	(3) Návrh na zrušenie alebo zmenu osvedčenia možno podať i po zániku platnosti osvedčenia podľa § 76 ods. 1, ak navrhovateľ preukáže právny záujem.
	(4) V prípade zrušenia osvedčenia platí, že k jeho udeleniu nedošlo.
	(5) Navrhovateľ je povinný zaplatiť za návrh podľa odsekov 1 a 2 správny poplatok (§ 79 ods. 9).

§ 78

	Na vznik, zmenu a zánik právnych vzťahov, ktorých predmetom je osvedčenie, ako aj na konanie o osvedčeniach sa použijú § 19 až 28, § 30, § 32 až 34,  § 39, § 45, § 47 až 58; režim utajenia základného patentu (§ 59) sa vzťahuje aj na osvedčenie.

ŠIESTA  ČASŤ
Spoločné, splnomocňovacie, prechodné a zrušovacie ustanovenia

§ 79
Spoločné ustanovenia

	(1) Ustanovenia medzinárodných dohovorov, zmlúv a dohôd, ktorými je  Slovenská republika viazaná, nie sú týmto zákonom dotknuté.
	(2) Účastníci majú v konaní pred úradom rovnaké postavenie, avšak účastníci, ktorí nemajú v Slovenskej republiky bydlisko alebo sídlo, musia byť v konaní, vrátane predkladania prekladov podľa Štvrtej časti tohto zákona, zastúpení oprávneným zástupcom ) s výnimkou úkonov
a) predchádzajúcich a spojených s určením dňa podania podľa § 35,
b) spojených s platením poplatkov,
c) spojených s preukázaním práva prednosti podľa § 36.
	(3) Pri uplatnení výnimky z povinného zastúpenia podľa odseku 2 je účastník konania povinný oznámiť úradu adresu na doručovanie na území Slovenskej republiky. Ak účastník konania neoznámi úradu adresu na doručovanie, budú úradné správy, týkajúce sa konania, ukladané na úrade, pričom budú považované za doručené po uplynutí 30 dní odo dňa uloženia. S týmto dôsledkom musí byť účastník oboznámený.
(4) Na konanie pred úradom podľa tohto zákona sa vzťahuje zákon o správnom konaní 21) s výnimkou ustanovení § 19, § 23, § 28 až 32, § 39, § 49, § 50, § 59 ods. 1 a § 60. 
(5) Ak účastník konania nevyhovie výzve úradu v určenej lehote, môže úrad konanie zastaviť. Na tento následok musí byť účastník vo výzve upozornený.
	(6) Ak ďalej nie je uvedené inak, úrad môže konanie zastaviť aj na návrh účastníka, ktorého prihláška, návrh, alebo žiadosť je predmetom konania. Návrh na zastavenie konania nemožno vziať späť. 
	(7) V prípade návrhu na zastavenie konania o prihláške alebo žiadosti o udelenie osvedčenia, ktorých sa týka súdny spor zapísaný v registri, úrad môže konanie zastaviť len po predložení písomného súhlasu osoby, ktorá podala žiadosť o zápis súdneho sporu do registra.
	(8) Ak tento zákon alebo vykonávací predpis neustanovuje inak, podanie na úrad sa robí písomne, v štátnom jazyku ).
	(9) Za úkony podľa tohto zákona a za udržiavanie platnosti patentu, európskeho patentu a osvedčenia sa platia správne poplatky podľa osobitného predpisu ).
	(10) Podrobnosti týkajúce sa podania prostredníctvom elektronických prostriedkov ustanoví všeobecne záväzný predpis, ktorý vydá úrad. Na podanie, ktoré podľa vykonávacieho predpisu musí byť doplnené predložením písomného originálu v ustanovenej lehote, úrad v prípade nesplnenia tejto povinnosti v konaní neprihliada.

§ 80
Splnomocňovacie ustanovenia

	Úrad ustanoví všeobecne záväzným právnym predpisom
a) podrobnosti o spôsobe a náležitostiach uplatnenia a preukázania práva prednosti,
b) podrobnosti o spôsobe podania a náležitostiach prihlášky,
c) podmienky opätovného uloženia biologického materiálu v uznávanej ukladacej inštitúcii 15) a podmienky sprístupnenia uloženého materiálu verejnosti,
d) podrobnosti o rozdelení prihlášky, prípustných zmenách v prihláške a opravách zrejmých chýb, 
e) podrobnosti o náležitostiach návrhu na zrušenie patentu, návrhu na odňatie patentu a prepis, návrhu o určenie, žiadosti o pokračovanie v konaní a žiadosti o uvedenie do pôvodného stavu,
f) podrobnosti o spôsobe a náležitostiach podania medzinárodnej prihlášky, jej prekladu a jazykoch podania,
g) podrobnosti o spôsobe a náležitostiach podania európskej patentovej prihlášky,
h) podrobnosti o spôsobe a náležitostiach podania žiadosti o udelenie osvedčenia, ako aj podrobnosti o konaní o udelenie osvedčenia,
i) podrobnosti o spôsobe podania a náležitostiach návrhu o zrušenie osvedčenia a zmenu osvedčenia, ako aj podrobnosti o konaní o zrušenie a zmenu osvedčenia,
j) podrobnosti o forme podania na úrad vo všeobecnosti, doručovaní a o podaní prostredníctvom elektronických prostriedkov,
k) podrobnosti o spôsobe a náležitostiach podania žiadostí o zápis práva do registra,
l) podrobnosti o spôsobe a náležitostiach ponuky licencie a jej prijatia,
m) podrobnosti o údajoch zapisovaných do registra a oznamovaných vo vestníku,
n) podrobnosti o režime konania vo veciach utajených prihlášok, patentov a osvedčení,
o) podrobnosti o spôsobe podania a náležitostiach žiadosti o prevedenia autorského osvedčenia na patent,
p) dĺžku lehôt určených úradom pre úkony účastníkov konania podľa tohto zákona.

Prechodné ustanovenia
§ 81

	(1) Vznik, zmena a zánik právnych vzťahov, ku ktorým došlo pred nadobudnutím účinnosti tohto zákona, sa posudzujú podľa doterajších predpisov.
	(2) Konania o prihláškach vynálezov a konania vo veciach patentov, ktoré neboli právoplatne ukončené pred nadobudnutím účinnosti tohto zákona sa ukončia podľa tohto zákona s tým, že v prípade prihlášok vynálezov, podaných podľa zákona č. 84/1972 Zb. o objavoch, vynálezoch, zlepšovacích návrhoch a priemyselných vzoroch, úrad vykoná úplný prieskum z úradnej moci.
	(3) Prihlášky vynálezov podané podľa doterajších predpisov sa považujú za prihlášky podľa tohto zákona.
	(4) Ak k využitiu predmetu prihlášok vynálezov, uvedených v odsekoch 1 a 2 došlo pred nadobudnutím účinnosti tohto zákona a za podmienok ustanovených doterajšími predpismi, zostávajú práva tretích osôb nedotknuté. Právo pôvodcu na odmenu za využitie predmetu prihlášky vynálezu so žiadosťou o udelenie autorského osvedčenia podľa doterajších predpisov tým nie je dotknuté.
	
§ 82

	(1) Autorské osvedčenie na vynález, udelené podľa zákona č. 84/1972 Zb. platí 15 rokov od podania prihlášky. Za udržiavanie platnosti autorského osvedčenia sa platí udržiavací poplatok (§ 79 ods. 9).
	(2) Organizácii, ktorá podľa doterajších predpisov má k vynálezu právo hospodárenia alebo bola týmto právom poverená, patria rovnaké práva, aké má majiteľ patentu.
	(3) Pri vynáleze vytvorenom inak, než za podmienok ustanovenia § 28 písm. a) zákona č. 84/1972 Zb., chránenom autorským osvedčením, udeleným podľa doterajších predpisov, ktorý organizácia, ktorá má k vynálezu právo hospodárenia alebo bola týmto právom poverená, nevyužívala, má pôvodca právo kedykoľvek v čase trvania platnosti autorského osvedčenia požiadať úrad o jeho prevedenie na patent (ďalej len „žiadosť o prevedenie“). Za žiadosť o prevedenie je žiadateľ povinný zaplatiť správny poplatok (§ 79 ods. 9).
(4) Úrad  žiadosť o prevedenie ako aj rozhodnutie o prevedení zverejní vo  vestníku. K žiadosti o prevedenie môže ktokoľvek podať námietky v lehote troch mesiacov od zverejnenia žiadosti. 
(5) Patent  udelený  na  základe  žiadosti  o  prevedenie platí 15 rokov od dátumu  podania prihlášky vynálezu; práva  z patentu udeleného  na základe žiadosti  o prevedenie vzniknú  odo  dňa  zverejnenia žiadosti o prevedenie vo vestníku.
(6) Ak vynález, chránený autorským osvedčením nebol vytvorený za podmienok ustanovenia § 28 písm. a) zákona č. 84/1972 Zb., má pôvodca vynálezu právo vynález využívať pri svojej podnikateľskej činnosti.

§ 83

	(1) Využívanie vynálezu, chráneného autorským osvedčením, ktoré sa v súlade s doterajšími predpismi začalo pred dňom 1. januára 1991, prípadne ktorému bolo pred týmto dňom na základe zmluvy poskytnuté právo, nie je porušením práv majiteľa patentu. Právo pôvodcu na odmenu za využitie vynálezu podľa doterajších predpisov týmto nie je dotknuté.
	(2) Nároky na odmenu za využitie vynálezu, ako aj nároky na úhradu primeraných nákladov, spojených s vypracovaním výkresov, modelov alebo prototypov, odmeny za iniciatívnu účasť na rozpracovaní, skúšaní alebo zavádzaní vynálezu a nároky na odmenu za upozornenia na možnosť využitia vynálezu, vzniknuté pred nadobudnutím účinnosti tohto zákona, sa vyrovnajú podľa doterajších predpisov.
	(3) Ak po nadobudnutí účinnosti tohto zákona dôjde k využitiu vynálezu, chráneného autorským osvedčením, ku ktorému má organizácia právo, zodpovedajúce právu majiteľa patentu podľa ustanovenia § 82 ods. 2, je táto organizácia povinná zaplatiť pôvodcovi vynálezu odmenu podľa § 11 tohto zákona.

§ 84

	(1) Prihlasovateľ vynálezu podľa § 82 ods. 1 a 2 zákona č. 527/1990 Zb.  je povinný predložiť úradu 
a) doklad potvrdzujúci udelenie súhlasu na predaj alebo výrobu predmetu patentu udeleného v zahraničí v ktoromkoľvek štáte, a
b) rozhodnutie o registrácii podľa osobitných predpisov 25), vydané na základe žiadosti podanej do šiestich mesiacov od udelenia súhlasu na predaj alebo výrobu predmetu patentu v ktoromkoľvek štáte.
	(2) Doklad a rozhodnutie podľa odseku 1 je prihlasovateľ vynálezu povinný predložiť úradu v lehote troch mesiacov od ich doručenia, najneskôr do uplynutia 16 rokov odo dňa vzniku práva prednosti.
	(3) Zmeškanie lehôt uvedených v odsekoch 1 a 2 nemožno odpustiť.
	(4) Prihlášku vynálezu podľa odseku 1 úrad zamietne ak 
a) prihlasovateľ nesplní podmienky podľa odsekov 1 a 2,
b) ak bol predmet patentu udeleného v zahraničí pred podaním prihlášky podľa odseku 1 uvedený na trh v Českej a Slovenskej federatívnej republike.
	(5) Patent udelený podľa § 82 ods. 1, 2 zákona č. 527/1990 Zb. platí 16 rokov odo dňa vzniku práva prednosti.

§ 85

	Ak lehoty podľa § 74 ods. 3 uplynuli pred dňom 1. júla 2002, možno podať žiadosť o udelenie osvedčenia podľa § 74 do 31. decembra 2002 za predpokladu, že rozhodnutie o registrácii lieku alebo rozhodnutie o registrácii prípravku na ochranu rastlín podľa osobitných predpisov 25) nadobudlo právoplatnosť po 1. januári 2000.

§ 86
Zrušujúce ustanovenia

	Zrušujú sa:
1. § 2 až 35, § 78 až 82, § 84 zákona č. 527/1990 Zb. o vynálezoch, priemyselných vzoroch a zlepšovacích návrhoch v znení čl. III zákona č. 90/1993 Z. z. a zákona č. 185/1994 Z. z.;
2. § 65 ods. 2, § 66 až 71, § 75 ods. 2 a § 86 zákona č. 527/1990 Zb. o vynálezoch, priemyselných vzoroch a zlepšovacích návrhoch v znení neskorších predpisov v rozsahu upravujúcom právne vzťahy a konanie týkajúce sa vynálezov, patentov a autorských osvedčení.
3. Prvá hlava vyhlášky Federálneho úradu pre vynálezy č. 550/1990 Zb. o konaní vo veciach vynálezov a priemyselných vzorov.

Čl. II

Zákon č. 132/1989 Zb. o ochrane práv k novým odrodám rastlín a plemenám zvierat v znení zákona č. 22/1996 Z. z. sa dopĺňa takto:
§ 10 sa dopĺňa odsekom 3, ktorý znie: 
„ (3) Ak súd udelí majiteľovi šľachtiteľského osvedčenia nútenú licenciu na využívanie vynálezu, chráneného patentom, podľa osobitného predpisu 1f), ministerstvo na základe žiadosti udelí majiteľovi patentu nútenú licenciu podľa odseku 1.“

	Poznámka pod čiarou k odkazu 1f) znie:
„1f) § 27 ods. 5 a 6 zákona č. …/2001 o patentoch, dodatkových ochranných osvedčeniach a o zmene a doplnení niektorých zákonov (patentový zákon)“.

Čl. III

	Zákon č. 478/1992 Zb. o úžitkových vzoroch v znení zákona č. 90/1993 Z. z. sa mení takto:
V § 21 odsek 2 znie:
„(2) Pre uplatňovanie práva na úžitkový vzor, vzťahy spolupôvodcov, vzťahy spolumajiteľov, prevod, prechod, záložné právo, zmluvnú licenciu, ponuku licencie, postavenie účastníkov konania, zastupovanie pred úradom, zastavenie konania, predĺženie lehoty, pokračovanie v konaní, uvedenie do predošlého stavu, určovacie konanie, opravné prostriedky a pre ochranu proti porušovaniu práv, sa obdobne použijú ustanovenia patentového zákona 4).
Poznámka pod čiarou k odkazu 4) znie: 
4) Zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. …/2001 Z. z. o patentoch, dodatkových ochranných osvedčeniach a o zmene a doplnení niektorých zákonov (patentový zákon)      

Čl. IV

Tento zákon nadobúda účinnosť dňa 1. septembra 2001 s výnimkou Štvrtej časti a Piatej časti, ktoré nadobúdajú účinnosť dňa 1. júla 2002.