KONCEPCIA
VNÚTORNEJ BEZPEČNOSTI
SLOVENSKEJ REPUBLIKY

( N á v r h )

O b s a h

ÚVOD 
1.	Účel a cieľ dokumentu  
2.	Definícia pojmov
3.	Riziká a ohrozenia Slovenskej republiky a súčasný stav jej bezpečnostného prostredia 
4.	Základné úlohy vnútornej bezpečnosti Slovenskej republiky   
1. OBLASTI VNÚTORNEJ BEZPEČNOSTI  V BEZPEČNOSTNOM SYSTÉME SLOVENSKEJ REPUBLIKY
1.1.	Štátna moc 
1.2.	Verejná moc a spoločenský poriadok
1.3.	Environmentálne hrozby, zdravotná a veterinárna starostlivosť
1.4.	Štátna hranica a migrácia 
1.5.	Organizovaný zločin, terorizmus
1.6.	Ochrana, komunikačné a informačné systémy
1.7.	Hospodárstvo, ekonomika a finančníctvo 
2. ZABEZPEČENIE VNÚTORNEJ BEZPEČNOSTI V BEZPEČNOSTNOM SYSTÉME SLOVENSKEJ REPUBLIKY 
2.1.	Legislatívne
2.2.	Ľudské zdroje 
2.3.	Materiálne a technické 
2.4.	Finančné
ZÁVER 
Celkový súčasný stav, rozvoj vnútornej bezpečnosti v bezpečnostnom systéme Slovenskej republiky    
Odporúčania na prijatie opatrení   

    ÚVOD  
1.	Účel a cieľ dokumentu 
               Koncepcia Bezpečnostného systému SR stanovuje záväzok vypracovať Koncepciu vnútornej bezpečnosti SR. Ministerstvo vnútra SR je na základe uznesenia vlády SR č. 1381        z 18. decembra 2002 k návrhu Plánu práce vlády SR na rok 2003 zodpovedné za vypracovanie predmetnej koncepcie. Uvedená skutočnosť vyžaduje plné zapojenie jednotlivých rezortov, ako aj ostatných ústredných orgánov štátnej správy. Účelom vypracovania Koncepcie vnútornej bezpečnosti SR je zhodnotenie súčasného stavu systému vnútornej bezpečnosti         a cieľom je určiť hlavné tendencie pre jej skvalitnenie do roku 2010.
2.	Definícia pojmov 
2.1.	Vnútorná bezpečnosť je súhrn vnútorných bezpečnostných podmienok, legislatívnych noriem a opatrení, ktorými štát zabezpečuje demokraciu, ekonomickú prosperitu, bezpečnosť občanov, ako aj presadzovanie právnych a morálnych noriem.
2.2.	Verejný poriadok je systém spoločenských vzťahov vznikajúcich a prejavujúcich sa pri správaní ľudí prevažne na verejnosti, regulovaný sociálnymi normami, ktoré sú podľa charakteru miesta, času a verejnej mienky nevyhnutnou podmienkou pre činnosť štátnych, samosprávnych a iných orgánov a organizácií, pre prácu a odpočinok ľudí a sú v súlade s právnym poriadkom a názormi spoločnosti na správanie sa ľudí.
3.	Riziká a ohrozenia Slovenskej republiky a súčasný stav jej bezpečnostného prostredia 
3.1.	Negatívny demografický vývoj prejavujúci sa v postupnom poklese podielu práceschopného obyvateľstva k občanom neproduktívneho veku nepriaznivo vplýva na únosnosť sociálneho systému, ktorý môže stratiť schopnosť zabezpečiť funkčnosť sociálnej siete.
3.2.	Nerovnomerný politický, ekonomický, sociálny a kultúrny vývoj v rôznych regiónoch môže svojimi dôsledkami ovplyvniť politickú, ekonomickú a sociálnu stabilitu SR.
3.3.	Nedôvera obyvateľstva v štát a jeho orgány môže mať negatívny dosah na vnútornú bezpečnosť (spoločenské napätie a nepokoje).
3.4.	Zníženie potravinovej bezpečnosti štátu pod prahovú úroveň.
3.5.	Zníženie ropnej bezpečnosti štátu.
3.6.	Environmentálne ohrozenia (havárie, živelné pohromy, katastrofy) spojené                      s narušovaním životného prostredia často prekračujúce hranice štátov.
3.7.	Závislosť SR od nestabilných zdrojov niektorých základných surovín, plynu, energie        a ich dopravy môže prerásť do ekonomickej nestability, ale aj narušení vnútornej bezpečnosti štátu.
3.8.	Pozitívny vývoj bezpečnostného prostredia v Európe a vo svete po skončení studenej vojny podstatne znížil pravdepodobnosť vzniku globálnej vojny. V dlhodobejšej perspektíve nie je však vylúčené riziko vzniku rozsiahleho ozbrojeného konfliktu. Vzhľadom na úsilie viacerých nedemokratických režimov zvyšovať svoje vojenské kapacity vrátane nosičov zbraní hromadného ničenia pretrváva riziko ohrozenia európskych štátov, a teda aj SR.
3.9.	Zvýšila sa pravdepodobnosť ohrozenia asymetrickými hrozbami v súvislosti                   s rozšírením sa medzinárodného terorizmu, ktorého činnosť môže byť namierená proti infraštruktúre štátu.

3.10.	Narastajú aktivity medzinárodného organizovaného zločinu a terorizmu (obchod so zbraňami a drogami, obchodovanie s deťmi a ženami, pranie „špinavých“ peňazí a pod.), čím sa zvyšuje riziko jeho prepojenia na orgány verejnej moci a verejnej správy, ako aj na hospodárske subjekty.
3.11.	Narastajúca nelegálna a nekontrolovateľná migrácia, pri ktorej SR nie je cieľovou, ale tranzitnou krajinou, môže predstavovať destabilizujúci faktor v celom európskom priestore, a tým aj ohrozenie záujmov SR.
3.12.	Narastanie organizovaného zločinu v oblasti násilnej kriminality vrátane vydierania, lúpeží a vrážd, ekonomickej kriminality (podvody, sprenevery majetku a financií, daňové úniky a pod.).
3.13.	Narastajúci klientelizmus, korupcia a nízka vymožiteľnosť práva.
3.14.	Cielené narušenie informačných systémov prostredníctvom informačného pirátstva            a informačného terorizmu ako dôsledok rozmachu informatizácie spoločnosti. 
V súčasnosti je bezpečnostné prostredie štátu charakteristické znížením  pravdepodobnosti výskytu globálneho vojenského konfliktu, zároveň však vzrástlo riziko výskytu medzinárodných, etnických, náboženských a teritoriálnych konfliktov lokálneho charakteru. Bezpečnostné prostredie je stále viac ovplyvňované tzv. neštátnymi aktérmi (teroristické a extrémistické organizácie a pod.). Pritom ohrozenia, pôsobiace zvonku sú kombinované s ohrozeniami vo vnútri štátu. Otvorenosť ekonomiky predurčuje SR na širšiu aktívnu politickú a hospodársku spoluprácu v európskom priestore. SR postupne upevňuje demokratické základy a zdokonaľuje mechanizmy fungovania právneho štátu, vytvára predpoklady na formovanie občianskej spoločnosti a prijíma systémové opatrenia na uskutočnenie zásadnej reformy a transformácie svojej sociálno-ekonomickej                             a environmentálnej sféry. Je pevnou súčasťou medzinárodného spoločenstva a aktívnym subjektom medzinárodných vzťahov. Po prijatí Slovenska, Bulharska, Estónska, Litvy, Lotyšska, Rumunska a Slovinska za nových členov NATO sa prehĺbi homogenita európskeho bezpečnostného prostredia. Bezpečnostné prostredie v strednej Európe sa dá charakterizovať ako relatívne stabilné, ale je stále intenzívnejšie ovplyvňované vonkajšími faktormi, ktoré sa vymykajú kontrole jednotlivých štátov a nerešpektujú medzinárodné záväzky a princípy.
4.	Základné úlohy vnútornej bezpečnosti Slovenskej republiky 
4.1.	Zabezpečiť ochranu ústavného zriadenia, osobnú bezpečnosť ústavných činiteľov, predstaviteľov zahraničných delegácií a diplomatických misií, života, zdravia a majetku osôb, štátnej hranice, určených objektov a zariadení, pamiatkového fondu, kultúrneho dedičstva.
4.2.	Zabezpečiť dobudovanie účinného a efektívneho systému boja proti terorizmu                    a  organizovanému zločinu.
4.3.	Zabezpečiť verejný poriadok, bezpečnosť osôb a majetku, zosúladiť cudzineckú a azylovú politiku s právnou úpravou členských štátov EÚ, bezpečnosť bankového systému štátu, ochranu životného prostredia, integrovaný záchranný systém, civilnú ochranu obyvateľstva, hasičskú ochranu, bezpečnosť a plynulosť cestnej premávky, bezpečnosť zbraní a streliva, budovanie infraštruktúry, zdravotnú a veterinárnu starostlivosť, vyváženosť demografického rozvoja.
4.4.	Zabezpečiť plnenie opatrení železničnej, cestnej, vodnej a civilnej leteckej dopravy integrovaného dopravného systému, krízového hospodárstva, krízovej ekonomiky, ropnej bezpečnosti, tvorby - hospodárenia a použitia štátnych hmotných rezerv, komunikačného a informačného systému, v poľnohospodárstve a potravinárstve, lesnom a vodnom hospodárstve, v jadrovej bezpečnosti.

4.5.	Zvyšovať právne vedomie spoločnosti, dôveru občanov k štátnym orgánom, znižovať sociálne riziká, zachovať sociálny zmier a postupne zvyšovať životnú úroveň obyvateľstva.
4.6.	Zlepšovať spoluprácu všetkých štátnych inštitúcií s maximálnym využitím existujúcich komunikačných možností na zabezpečenie vysokej úrovne vnútornej bezpečnosti.
1.	OBLASTI VNÚTORNEJ BEZPEČNOSTI  V BEZPEČNOSTNOM SYSTÉME SLOVENSKEJ REPUBLIKY
1.1.	Štátna moc 
a)	Analýza súčasného stavu
Ochrana ústavného zriadenia z hľadiska legislatívneho vymedzenia a vyčlenených síl                 a prostriedkov v zásade zodpovedá súčasným potrebám, respektíve potencionálnym hrozbám. Pravicový ani ľavicový extrémizmus v súčasnosti nepredstavuje priame riziko ohrozenia ústavného zriadenia SR. Vážnejšie ohrozenie predstavuje klientelizmus, korupcia, nízka vymožiteľnosť práva, organizovaný zločin a ďalšie bezpečnostné riziká, ktoré sú riešené osobitne. V SR nepôsobí žiadna radikálna extrémistická skupina inklinujúca k uplatňovaniu teroristických metód a prostriedkov na dosiahnutie vlastných cieľov. Po vstupe SR do EÚ je však pravdepodobné posilnenie tendencie zakladania pobočiek radikálnych, extrémistických organizácií zo západoeurópskych krajín, ktoré sú v domovských štátoch pod kontrolou bezpečnostných zložiek. Tieto organizácie majú dobré finančné zázemie, ako aj skúsenosti             z otvorených stretov s mocenskými orgánmi štátu. Podľa súčasných právnych noriem je procesné zadokumentovanie rasovo motivovaných trestných činov a propagácie fašizmu komplikované tým, že je potrebné páchateľom trestnej činnosti preukázať úmyselné zavinenie.
Ochrana osobnej bezpečnosti ústavných činiteľov a ochrany diplomatických misií je zabezpečovaná s prihliadnutím na vývoj bezpečnostnej situácie jedným subjektom, čo umožňuje vysoký stupeň operatívnosti a profesijnú špecializáciu v komplexe systému zabezpečovania ochrany a jeho jednotlivých služieb. Osobná bezpečnosť určených ústavných činiteľov SR v zahraničí a zahraničných predstaviteľov na území SR je zaisťovaná v súlade s medzinárodnými zmluvami a dohodami v súčinnosti so zahraničnými bezpečnostnými službami. 
b)	Návrh rozvoja 
V kontexte vstupu SR do EÚ a NATO pre skvalitnenie ochrany ústavného zriadenia vypracovať koncepciu boja proti extrémizmu, ktorá by stanovila prioritné ciele a základnú stratégiu na jeho elimináciu a koordinované pôsobenie zainteresovaných zložiek. 
S cieľom skvalitnenia a zefektívňovania súčasného stavu zaisťovania ochrany určených ústavných činiteľov, zahraničných predstaviteľov, ochrany objektov diplomatických misií a ďalších objektov určených vládou SR, ako aj ochrany zastupiteľských úradov SR v zahraničí, je nutné riešiť otázky ďalšieho personálneho posilnenia úradu ochrany ústavných činiteľov               a diplomatických misií Ministerstva vnútra SR, riešiť obmenu a modernizáciu technického zabezpečenia vonkajšej ochrany objektov, prostriedkov individuálnej ochrany a po prijatí rozhodnutia na zaisťovanie osobnej bezpečnosti špeciálneho prokurátora a sudcu a ich blízkych príbuzných, konštituovať v pôsobnosti tohto úradu  organizačný celok odbor špeciálnej ochrany na zaistenie a výkon ochrany špeciálneho prokurátora a sudcu. Vypracovať integrovaný systém administratívnych, režimových a výkonných opatrení zabezpečovaných formou osobnej ochrany, dopravnej ochrany, technickej ochrany, pyrotechnickej a hygienickej ochrany, operatívnej ochrany  a ďalšie služobné činnosti úradu ochrany ústavných činiteľov a diplomatických misií Ministerstva vnútra SR, ktoré sa podieľajú pri zaisťovaní ochrany.

Čiastkový záver – odporúčania na prijatie opatrení:
-	do r. 2005 vypracovať koncepciu boja proti extrémizmu, 
-	do r. 2004 určiť kritériá pre výber, výcvik, výkon policajtov a zamestnancov úradu ochrany ústavných činiteľov a diplomatických misií Ministerstva vnútra SR,
-	priebežne modernizovať technické prostriedky ochrany objektov, výzbroj a výstroj osobnej ochrany a ďalších potrebných materiálnych, informačných a finančných zdrojov.
1.2.	Verejná moc a spoločenský poriadok 
a)	Analýza súčasného stavu
Ochrana verejného poriadku patrí prioritne do pôsobnosti obce. Policajný zbor v predmetnej oblasti spolupôsobí pri zabezpečovaní verejného poriadku a ak bol porušený, robí opatrenia na jeho obnovenie. Medzi základné úlohy Policajného zboru patrí aj spolupôsobenie pri ochrane života, zdravia, osobnej slobody a bezpečnosti osôb a pri ochrane majetku. 
Na zabezpečovaní ochrany železničnej dopravy, verejného poriadku, bezpečnosti osôb a majetku a pri ochrane objektov v územnom obvode železničných dráh sa podieľa Železničná polícia, ktorá v územnom obvode svojej pôsobnosti zabezpečuje dohľad nad bezpečnosťou a plynulosťou cestnej premávky, odhaľuje trestné činy a priestupky a zisťuje ich páchateľov, vykonáva pátranie po nezvestných a hľadaných osobách a v rozsahu tejto pôsobnosti plní aj úlohy prevencie. Železničná polícia v súvislosti s nárastom trestných činov a priestupkov musí zabezpečovať stále posilňovanie výkonu poriadkovej služby v priestoroch železničných staníc a vo vlakoch osobnej dopravy. V súvislosti s trendom nárastu hospodárskej a organizovanej kriminality musí Železničná polícia zavádzať nové formy a metódy vedenia boja proti týmto javom, najmä v oblasti nákladnej železničnej dopravy a posilovať priamy výkon služby.
V štruktúre kriminality narušujúcej verejný poriadok a ohrozujúcej bezpečnosť osôb a majetku sú dlhodobo na poprednom mieste násilné trestné činy a trestné činy proti majetku. Násilná kriminalita, ktorej významnú časť tvoria trestné činy proti životu a zdraviu, patrí k aktuálnym celospoločenským problémom. Súčasným fenoménom je  zvyšujúca sa brutalita, agresivita a bezohľadnosť páchateľov. U majetkových trestných činov sú rozšírené najmä tzv. vreckové krádeže, ktoré páchajú organizované skupiny. Oproti minulým rokom trestné činy spôsobilé ohroziť verejný poriadok, teda trestné činy páchané na ulici majú  stúpajúcu tendenciu. Na úseku priestupkov proti verejnému poriadku a proti občianskemu spolužitiu prevláda mierne klesajúci trend. 
V poslednom období je zaznamenávaný stúpajúci počet rôznou formou organizovaných pokojných protestných vystúpení občanov. Vzhľadom na zvyšujúcu sa frekvenciu podobných protestných vystúpení, ekonomickú a sociálnu situáciu niektorých vrstiev obyvateľstva je reálny predpoklad, že podobné organizované protesty môžu prerásť v hromadné vystúpenia občanov narušujúce verejný poriadok a ohrozujúce majetok a práva ľudí. V súvislosti s vyššie uvedeným a so vstupom SR do euroatlantických štruktúr, ale aj celosvetovej globalizácie možno dôvodne predpokladať výskyt hromadných narušení verejného poriadku väčšieho rozsahu a intenzity než tomu bolo doteraz, najmä čo sa týka počtu protestujúcich osôb, ich organizovanosti a pripravenosti na otvorený stret s policajnými silami. 
Pozitívum súčasného systému ochrany verejného poriadku a bezpečnosti osôb a majetku spočíva v bezprostrednom kontakte policajtov základných útvarov Policajného zboru (obvodných oddelení Policajného zboru) s občanmi v  rámci priameho výkonu hliadkovej a obchôdzkovej služby, ako aj v existencii poriadkových jednotiek Policajného zboru určených na elimináciu hromadných narušení verejného poriadku. Poriadkové jednotky Policajného zboru sú zriadené na úrovni krajských riaditeľstiev Policajného zboru aj okresných riaditeľstiev Policajného zboru.
Základným faktorom negatívne ovplyvňujúcim efektívnosť súčasného systému ochrany verejného poriadku a bezpečnosti osôb a majetku je najmä vysoká administratívna zaťaženosť policajtov zaradených na obvodných oddeleniach Policajného zboru z dôvodu realizácie skráteného vyšetrovania, ako aj plnenie množstva ďalších činností nad rámec základných úloh, čo sa v konečnom dôsledku prejavuje v nižšom počte uniformovaných policajtov v uliciach. Ďalším aspektom je úroveň akcieschopnosti poriadkových  jednotiek  Policajného  zboru  zriadených na okresných riaditeľstvách Policajného zboru vzhľadom na ich zloženie z policajtov niekoľkých služieb a útvarov Policajného zboru a tiež s prihliadnutím na celkové početné stavy okresných riaditeľstiev Policajného zboru a rozsah nimi plnených úloh.  
Výkon dohľadu nad bezpečnosťou a plynulosťou cestnej premávky je zverený krajským dopravným inšpektorátom krajských riaditeľstiev Policajného zboru a okresným dopravným inšpektorátom okresných riaditeľstiev Policajného zboru. Jedným z hlavných ukazovateľov stavu bezpečnosti a plynulosti cestnej premávky je stav dopravnej nehodovosti na cestách v SR. Vychádzajúc z uvedeného možno charakterizovať súčasný stav tak, že dochádza k celkovému zníženiu následkov dopravných nehôd. Na zabezpečenie pozitívneho vývoja v oblasti dopravnej nehodovosti sú prijímané operatívne opatrenia rôzneho charakteru a druhu na úrovniach okresných dopravných inšpektorátov okresných riaditeľstiev Policajného zboru a krajských dopravných inšpektorátov krajských riaditeľstiev Policajného zboru a odboru dopravnej polície prezídia Policajného zboru. 
Dohľad nad bezpečnosťou a plynulosťou železničnej dopravy, ale aj nad bezpečnosťou a plynulosťou cestnej premávky v územnom obvode železničných dráh vykonáva Železničná polícia. I napriek realizovaným opatreniam vzrastá počet železničných dopravných nehôd. V tejto oblasti je potrebné ďalej skvalitňovať technické vybavenie Železničnej polície tak, aby ich šetrenie a zadokumentovanie čo najmenej obmedzovalo plynulosť železničnej dopravy.
Účinným a preventívne pôsobiacim  prostriedkom na ochranu majetku a objektov je ich fyzická a technická ochrana. Uvádzané druhy ochrany tvoria ucelený systém, ktorý umožňuje nepretržite kontrolovať a monitorovať stav ochrany objektu zabezpečeného  poplachovým systémom na hlásenie narušenia. Neustály dynamický rozvoj technických prostriedkov vyžaduje primerane reagovať na tieto zmeny aj v oblasti stredísk registrovania poplachov a ich využitia na kvalitatívne vyššej technickej úrovni.
Prijatím novej právnej úpravy na úseku zbraní  a streliva sú vytvorené podmienky pre rozhodovanie príslušných útvarov Policajného zboru. S cieľom správnej aplikácie nového zákona sa následne pripravujú vykonávacie vyhlášky a príslušné interné predpisy tak, aby nadobudli účinnosť spoločne so zákonom k 01.01.2004. 
Ochrana zbierkových predmetov múzejnej hodnoty a zbierkových predmetov galerijnej hodnoty je zabezpečovaná múzeami a galériami podľa plánov ochrany. V súčasnej dobe väčšina múzeí a galérií prešla do kompetencie samosprávnych krajov. Kultúrne pamiatky tvoria osobitnú časť kultúrneho fondu, kde 90 % pamiatok je vo vlastníctve cirkví. Na tomto úseku bol vypracovaný návrh metodiky ochrany pamiatkového fondu a kultúrneho dedičstva v krízových situáciách.
b)	Návrh rozvoja 
Realizovať v oblasti ochrany verejného poriadku systémové opatrenia smerujúce k posilneniu priameho výkonu hliadkovej a obchôdzkovej služby (zvýšiť počet uniformovaných policajtov v uliciach) s cieľom zvýšenia preventívneho a profylaktického pôsobenia Policajného zboru.       Odbremeniť obvodné oddelenia Policajného zboru od činností, ktoré vykonávajú nad rámec základných úloh. Posúdiť opodstatnenosť, ekonomickú náročnosť, vycvičenosť a akcieschopnosť poriadkových jednotiek Policajného zboru na okresných riaditeľstvách Policajného zboru. Ako jednu z alternatív zníženia ekonomickej náročnosti a zefektívnenia činnosti poriadkových jednotiek Policajného zboru zvážiť možnosť ich zrušenia na úrovni okresných riaditeľstiev Policajného zboru. V prípade dôslednej a komplexnej realizácie navrhovaných zmien možno predpokladať dosiahnutie kvalitatívne vyššej úrovne ochrany verejného poriadku a bezpečnosti osôb a majetku, bez nutnosti výrazného zvýšenia finančných zdrojov.
V oblasti preventívnej a profylaktickej činnosti, predovšetkým posilnením priameho výkonu poriadkovej služby Železničnej polície najmä v železničných staniciach a vo vlakoch osobnej dopravy. Zároveň materiálno-technicky a personálne posilniť útvary Železničnej polície.
V súvislosti so vstupom SR do EÚ v oblasti bezpečnosti a plynulosti cestnej premávky vytvoriť podmienky pre plnenie úloh vyplývajúcich z príslušných právnych noriem EÚ, najmä podieľať sa na organizovaní a vykonávaní kontrol prepravy nebezpečných látok, dodržiavania bezpečnostných prestávok a povolenej doby jazdy vyčleneného okruhu vodičov a technického stavu motorových vozidiel a zabezpečenie prepravy nebezpečných látok v obvode železničných dráh. 
Prostredníctvom stredísk registrovania poplachov zabezpečovať ochranu objektov predovšetkým tých, ktoré si vyžadujú zvýšený systém ochrany z hľadiska bezpečnostného, hospodárskeho a spoločenského významu. Na vytvorenie vhodných podmienok ochrany je aktuálne rozširovanie stredísk registrovania poplachov v ďalších mestách SR. Okrem využitia pri zabezpečovaní ochrany objektov sa predpokladá, že tieto systémy budú aj naďalej vo významnej miere prispievať pri odhaľovaní páchateľov trestných skutkov, najmä stále dominujúcej majetkovej trestnej činnosti na úseku krádeží vlámaním.   
Rovnako sa predpokladá zabezpečovať modernizáciu v súčasnosti prevádzkovaných stredísk registrovania poplachov na útvaroch Policajného zboru. Súbežne s rozširovaním týchto systémov sa zvýši počet pripojených objektov a z toho dôvodu bude nutné primerane zohľadňovať personálne kapacity na zabezpečenie kvalifikovaných zásahov k chráneným objektom. V ochrane objektov a zariadení akceptovať vývojové tendencie, ktoré smerujú k zabezpečovaniu jadrových zariadení z hľadiska bezpečnosti štátu a plnenia medzinárodných dohôd, ktorými je SR viazaná.
Čiastkový záver – odporúčania na prijatie opatrení:
-	od r. 2004 zabezpečiť výkon dohľadu nad činnosťou obecných polícií,
-	do r. 2005 vykonať analýzu akcieschopnosti, vycvičenosti a ekonomickej náročnosti poriadkových jednotiek Policajného zboru na okresných riaditeľstvách Policajného zboru a na krajských riaditeľstvách Policajného zboru a na základe výsledkov kontroly a analýzy zvážiť prípadné zrušenie poriadkových jednotiek na okresných riaditeľstvách Policajného zboru a presunutie ich materiálno – technického vybavenia v prospech poriadkových jednotiek na krajských riaditeľstvách Policajného zboru a v  primeranom  rozsahu  upraviť  interné  predpisy  Ministerstva  vnútra  SR upravujúce činnosť poriadkových jednotiek Policajného zboru,
-	od r. 2004 realizovať komplexný presun úseku skráteného vyšetrovania z obvodných oddelení Policajného zboru na organizačné zložky justičnej a kriminálnej polície Policajného zboru, resp. odbory a oddelenia skráteného vyšetrovania tak, aby služba poriadkovej polície Policajného zboru mohla dôsledne zabezpečovať svoju preventívnu a profylaktickú funkciu pri ochrane verejného poriadku, najmä sústavnou prítomnosťou uniformovaných policajtov v uliciach,
-	do r. 2010 koncepčne doriešiť presun činností vykonávaných obvodnými oddeleniami Policajného zboru nad rámec základných úloh Policajného zboru, napr. na obce (obecnú políciu), resp. iné príslušné orgány,
-	do r. 2010 pretransformovať  službu  poriadkovej  polície  Policajného  zboru  (vzhľadom na jej početné stavy a celoplošnú dislokáciu základných útvarov Policajného zboru) na políciu prvého kontaktu,
-	zabezpečiť odbornú prípravu policajtov v súvislosti implementáciou predpisov EÚ do právneho poriadku SR,
-	k vstupu SR do EÚ vytvoriť  primerané  podmienky  pre  realizáciu  kontrol  prepravy  nebezpečných  vecí, dodržiavania bezpečnostných prestávok a technického stavu motorových vozidiel policajtmi služby dopravnej polície Policajného zboru a útvary služby dopravnej polície dovybaviť potrebnými technickými prostriedkami na vykonávanie týchto kontrol,
-	systematicky zabezpečovať zvyšovanie odbornej pripravenosti príslušníkov  Železničnej polície
-	budovať strediská registrovania poplachov v ďalších mestách,
-	modernizovať súčasné prevádzkované strediská registrovania poplachov,
-	do r. 2005 legislatívne upraviť ochranu jadrových zariadení, 
-	do r. 2004 pripraviť zavedenie nových druhov dokladov na úseku zbraní a streliva s dostatočným počtom ochranných prvkov,
-	do r. 2004  vydať metodiku ochrany pamiatkového fondu a kultúrneho dedičstva v krízových situáciách.
1.3.	Environmentálne hrozby, zdravotná a veterinárna starostlivosť
a)	Analýza súčasného stavu
Predchádzanie a eliminácia negatívnych vplyvov na životnom prostredí je zabezpečovaná na úseku ochrany ovzdušia, vôd, pôdy, nakladania s odpadmi a prevencie závažných priemyselných havárií. Prevádzkovatelia veľkých a stredných zdrojov znečisťovania ovzdušia zabezpečujú dodržiavanie určených emisných limitov a pri ich prekročení, bezodkladne o tom informujú Slovenskú inšpekciu životného prostredia a okresný úrad. Odstraňujú nebezpečné stavy ohrozujúce  kvalitu ovzdušia v  prevádzke  zdrojov a včas vykonávajú potrebné opatrenia na ich elimináciu, zabezpečujú technické prostriedky na monitorovanie emisií, informujú verejnosť          o znečisťovaní ovzdušia zo zdroja a o opatreniach vykonávaných na obmedzenie tohto znečisťovania.
V ochrane vôd a hospodárenia s vodami je vykonávaný dozor najmä nad vypúšťaním odpadových alebo osobitných vôd do povrchových alebo podzemných vôd, prevádzkou čistiarní odpadových vôd, ochranou povrchových a podzemných vôd pred ich znečisťovaním nebezpečnými látkami, dodržiavaním povinností na úseku ochrany vôd a ich hospodárneho využívania. Pri mimoriadnom zhoršení vôd sa vyžaduje spolupráca orgánov štátnej vodnej správy a iných právnických osôb a fyzických osôb a  vydávajú sa pôvodcovi príkazy na vykonávanie opatrení na zneškodnenie znečistenia vôd a odstránenie jeho škodlivých následkov.         V medzinárodnom systéme ochrany vôd a pri cezhraničnom zhoršení kvality vôd na hraničných tokoch je zabezpečená prevádzka medzinárodného varovného strediska SR v súlade s Dohovorom o spolupráci pri ochrane a trvalom využívaní Dunaja.
V oblasti jednotnej prípravy a realizácie opatrení na ochranu obyvateľstva a životného prostredia  pred následkami mimoriadnych udalostí s rádiologickými účinkami je pre jednotnú prípravu a realizáciu opatrení na ochranu obyvateľstva a životného prostredia zriadená na národnej úrovni Komisia vlády SR pre radiačné havárie a krízové štáby na regionálnej úrovni..
V oblasti prevencie závažných priemyselných havárií sa v súčasnosti podniky s prítomnosťou vybraných nebezpečných látok zakategorizovali a oznámenia o kategorizácii boli zaslané na príslušné okresné úrady a následne oznámenia na Ministerstvo životného prostredia SR, ktoré bude viesť celoštátny register podnikov.
Prevádzkovateľ zariadenia na zhodnocovanie alebo zneškodňovanie odpadov je povinný vykonávať opatrenia na nápravu uložené orgánom štátneho dozoru v odpadovom hospodárstve. Prevádzkovateľ skládky odpadov je povinný počas prevádzky a 30 až 50 rokov po ukončení prevádzky skládku odpadov monitorovať a odstraňovať prípadné negatívne stavy a vplyvy zistené monitoringom skládky odpadov. Počas prevádzky skládky odpadov je prevádzkovateľ povinný vytvárať finančnú rezervu na uzatvorenie skládky odpadov a jej následnú starostlivosť. Na skládke odpadov je povinnosť mať protipožiarne zariadenie a vykonávať opatrenia na zabránenie vplyvu skládky odpadov na životné prostredie spôsobované emisiami zápachu              a prachu, vetrom odviatymi odpadmi, hlukom a dopravou, živočíchmi a pod.. Skládku odpadov zabezpečiť tak, aby sa zabránilo vstupu cudzích osôb alebo zvierat do objektu a  prevádzkovať tak, aby sa znečistenie z nej nerozptyľovalo do okolitého územia. U skladovacích priestorov na skladovanie nebezpečných odpadov splniť rovnaké technické a bezpečnostné požiadavky ako         u skladovacích priestorov na skladovanie chemických látok. Dopravca nebezpečných odpadov  spĺňa kritériá ADR, RID. Nakladanie s odpadmi je zabezpečené tak, aby nedochádzalo k negatívnym vplyvom na zdravie ľudí a životné prostredie. V SR je v súčasnosti 156 riadených skládok, z toho 20 skládok na inertný odpad, 120 skládok na nie nebezpečný odpad a 16 skládok na nebezpečný odpad.
Poskytovanie zdravotnej starostlivosti v SR je zabezpečované zdravotníckymi zariadeniami, ktoré sú v  zakladateľskej pôsobnosti Ministerstva zdravotníctva SR, obcí, miest a samosprávnych územných celkov, zdravotníckymi zariadeniami v pôsobnosti Ministerstva obrany SR, Ministerstva vnútra SR,  Ministerstva dopravy, pôšt a telekomunikácií SR, zdravotníckymi zariadeniami v miestach výkonu väzby a výkonu trestu odňatia slobody                  a záchrannou zdravotnou službou, ktorá je začlenená do integrovaného záchranného systému. Súčasťou poskytovania zdravotnej starostlivosti je realizácia opatrení na ochranu zdravia ľudu, monitorovanie a riešenie hygienicko epidemiologickej situácie a vykonávanie štátneho dozoru na tomto úseku, ktoré sú realizované Štátnymi zdravotnými ústavmi zriadenými v SR. Zásobovanie zdravotníckych zariadení  a obyvateľstva liekmi, zdravotníckymi pomôckami a spotrebným zdravotníckym materiálom je uskutočňované súkromnými distribučnými spoločnosťami do jednotlivých zdravotníckych zariadení a do siete neštátnych lekární. Podmienky poskytovania zdravotnej starostlivosti na základe povinného zdravotného poistenia a zdravotnej starostlivosti za úhradu upravuje osobitný predpis.
Štátna veterinárna a potravinová správa SR je orgánom štátnej správy na úseku veterinárnej starostlivosti, orgánom potravinového dozoru a orgánom ochrany zvierat. Štátna veterinárna a potravinová správa SR zabezpečuje veterinárnu ochranu štátneho územia SR, určuje a vyhlasuje veterinárne podmienky na dovoz alebo vývoz tovarov podliehajúcich veterinárnej kontrole formou rozhodnutia. Riadi a koordinuje činnosť na úseku zdravia zvierat, ochrany zvierat, zabezpečovania veterinárnej ochrany štátneho územia, hygieny potravín a potravinového dozoru, laboratórnej diagnostiky, veterinárnej ekológie a hygieny krmív a veterinárnej farmácie.
Nemenej dôležitým okruhom činnosti Štátnej veterinárnej a potravinovej správy SR a ňou riadených organizácii je potravinová bezpečnosť, ktorá má byť hlavným cieľom realizácie celého potravinového reťazca. Súčasťou veterinárnej starostlivosti je Komora veterinárnych lekárov, ktorí vykonávajú odbornú činnosť. Nedostatkom v plnení odborných veterinárnych činností sa javí nepostačujúca výška finančného zabezpečenia veterinárnej činnosti. Je nutné kvalifikovane definovať záujem SR na tlmenie a likvidáciu nákaz u zvierat. Dôraz treba položiť na finančné pokrytie prevencie ochrany zvierat, vytvorenie finančnej zálohy pre činnosť na likvidáciu ohnísk nákaz.
b)	Návrh rozvoja 
V predchádzaní a eliminácii negatívnych vplyvov na životné prostredie systémovo riešiť postup dekontaminácie terénu, budov a materiálu, nakladanie s kontaminovanými materiálmi. Vytypovať vhodné lokality, resp. priestory na dočasné uloženie kontaminovaného materiálu            a materiálu použitého na dekontamináciu. V oblasti predchádzania závažným priemyselných haváriám je uložená prevádzkovateľom povinnosť, v podnikoch ktorých sa nachádzajú vybrané nebezpečné látky, ktoré môžu spôsobiť priemyselnú haváriu najmä vznikom požiaru, výbuchu alebo toxickým rozptylom, zaviesť program prevencie závažných priemyselných havárií, zaviesť bezpečnostný riadiaci systém, vypracovať bezpečnostnú správu a havarijné plány, ktorých súčasťou sú aj reprezentatívne havarijné scenáre na jednotlivé typy havárií. Najnebezpečnejšie podniky sú povinné mať poistenie, alebo inú finančnú zábezpeku určenú najmä na sanáciu haváriou poškodeného životného prostredia pri havárii.
V zdravotnej starostlivosti v súčasnosti prebieha reforma prostredníctvom prechodu vytypovaných zdravotníckych zariadení do zakladateľskej pôsobnosti samosprávnych územných celkov, miest a obcí, privatizácia zdravotníckych zariadení, transformácia orgánov miestnej  štátnej správy. Strategickým cieľom Ministerstva zdravotníctva SR je čo v najväčšej miere znížiť výkon a zasahovanie ústrednej a miestnej štátnej správy do chodu zdravotníctva. Z tohto dôvodu realizovať postupný ústup z pozície poskytovateľa zdravotnej starostlivosti. V oblasti usporiadania pôsobnosti krajských úradov po ich reorganizácii a okresných úradov po ich zrušení preniesť veľkú časť pôsobností Ministerstva zdravotníctva SR a pôsobností okresných a krajských štátnych lekárov, štátnych farmaceutov a štátnych hygienikov do pôsobnosti Úradu pre dohľad nad zdravotnou starostlivosťou a Úradu pre verejné zdravotníctvo.
Na samosprávne kraje preniesť pôsobnosti vlastníckeho práva k lôžkovým a iným poskytovateľom zdravotnej starostlivosti (napr. polikliniky), spracovávanie koncepcií pre oblasť zdravotníctva, vedenie evidencií a informačného systému.
Štátna veterinárna a potravinová správa SR zabezpečiť realizáciu a časovú postupnosť vo veterinárnej a potravinovej starostlivosti.
Čiastkový záver – odporúčania na prijatie opatrení:
-	motivovať podniky s najväčším rizikom vzniku závažných priemyselných havárií na znižovanie množstva vybraných nebezpečných látok v podniku,
-	podporovať recykláciu odpadov s cieľom znižovania skládkovania,
-	do r. 2006  dokončiť reformu zdravotníctva v súlade s prijatou koncepciou,
-	do r. 2008 vzhľadom na technické nedostatky (ak nebudú odstránené) uzatvoriť 97 skládok odpadov.
1.4.	Štátna hranica a migrácia  
a)	Analýza súčasného stavu
Ochranu štátnej hranice SR zabezpečuje Ministerstvo vnútra SR - Policajný zbor. Organizačné zmeny, ktoré postupne prebiehajú, majú za cieľ priblížiť službu hraničnej polície požiadavkám EÚ a vybudovanie hranice schengenského typu na štátnej hranici s Ukrajinou. Je vypracovaný systém ochrany štátnej hranice s Ukrajinou, ako aj predpoklady ochrany budúcich dočasných vonkajších hraníc. Úroveň ochrany štátnej hranice je ovplyvnená nedostatkom materiálneho, technického a personálneho vybavenia útvarov vykonávajúcich jej ochranu. Chýbajú vhodné priestory, ktoré by po bezpečnostnej a hygienickej stránke vyhovovali na dočasný pobyt nelegálnych migrantov. Vzhľadom na geografickú polohu SR, priamo na migračnej trase smerom na západ je SR veľmi náchylná na nelegálnu migráciu, čím je na slovenské hraničné orgány kladená zvýšená pozornosť. SR má ujasnenú a vypracovanú koncepciu ochrany štátnej hranice, projekt materiálno-technického vybavenia útvarov vykonávajúcich ochranu štátnej hranice a systém ochrany budúcej vonkajšej štátnej hranice EÚ. Bola ukončená profesionalizácia ochrany štátnej hranice, ako jedna zo základných požiadaviek EÚ. V systéme školstva Policajného zboru sa začala príprava špecialistov pre ochranu štátnej hranice.
Realizácia migračnej politiky štátu je z časti v kompetencii Ministerstva vnútra SR. Tá časť cudzincov, ktorá po príchode na územie SR požiada o udelenie azylu, je riešená v rámci azylovej procedúry. Zvyšujúci sa počet migrantov prichádzajúcich na územie SR je charakteristický nelegálnym príchodom pomocou prevádzačov a stále viac z nich požaduje azyl z ekonomických dôvodov. Prevažná časť týchto migrantov však žiada o azyl zjavne účelovo, aby získala čas         a možnosť odísť ďalej do štátov západnej Európy. V súčasnosti je možné jednoznačne konštatovať, že SR je stále tranzitnou krajinou. V tejto súvislosti možno dôvodne predpokladať, že tento charakter sa bude postupne meniť a SR môže byť po začlenení do euroatlantických štruktúr cieľovou krajinou.   

Kontrolu vstupu cudzincov na územie SR vykonávajú oddelenia hraničnej kontroly Policajného zboru dislokované na hraničných priechodoch. V súčasnej dobe má SR 75 hraničných priechodov a 8 medzinárodných letísk. Kontrola cudzincov vstupujúcich na územie SR sa vykonáva za využitia systému „AFIS“, ktorý je inštalovaný na všetkých hraničných priechodoch a slúži na identifikáciu osôb pomocou daktyloskopických odtlačkov. Na identifikáciu motorových vozidiel pomocou snímania evidenčného čísla slúži systém „BORIS“. I keď bolo hodnotiacou komisiou EU konštatované, že technické vybavenie a početné stavy policajtov sú na dobrej úrovni, na zabezpečenie plynulého a rýchleho vybavovania osôb je potrebné dovybaviť a modernizovať príslušné útvary požadovanou technikou. Na medzinárodných letiskách nie sú v súčasnosti vytvorené podmienky pre vykonávanie kontrol podľa schengenských štandardov. 
Pobyt cudzincov na území SR povoľujú a jeho opodstatnenosť kontrolujú oddelenia cudzineckej polície. Ťažisko je položené na vízových cudzincoch a na cudzincoch zaradených        v zvláštnom vízovom režime. V súčasnosti je nedostatok personálneho obsadenia na oddeleniach cudzineckej polície, čo sa prejavuje v nedostatočnej kontrole pobytu cudzincov a vo vyvodzovaní opatrení voči cudzincom, ktorým sa zmenili podmienky pobytu a ich pobyt na území SR sa stal neoprávnený.
Nelegálna migrácia je celosvetovým problémom a je priamo závislá od politickej situácie, najmä v krajinách Ázie a Afriky. Podľa poznatkov krajín EÚ prichádza do krajín západnej Európy ročne okolo 500 000 nelegálnych migrantov. Trvalo prevažuje počet nelegálnych migrantov zistených pri výstupe nad počtom zistených pri vstupe do republiky. Tento stav v značnej miere ovplyvňuje opakovaná nelegálna migrácia, na ktorej sa podieľajú predovšetkým žiadatelia o azyl. K zaisteniu nelegálnych migrantov na území SR boli vytvorené útvary zaistenia pre cudzincov Medveďov a Sečovce. Chýbajú zariadenia na krátkodobé zaistenie cudzincov na oddeleniach hraničnej kontroly Policajného zboru. Nie je dostatočne doriešená ochrana policajtov pred epidémiami a nákazlivými chorobami, ktoré môžu nelegálni migranti prenášať. Problémom boja s nelegálnou migráciou je aj značné zapojenie obyvateľstva pri prevádzaní osôb cez štátnu hranicu, najmä na východnej hranici.
V azylovom konaní vykonávajú príslušníci cudzineckej polície prvotné úkony. Tieto spočívajú vo vyplnení tlačív za prítomnosti tlmočníka a snímaní daktyloskopických odtlačkov, ako aj jeho zavedenie do systému AFIS. K urýchleniu prvotných úkonov z dôvodu narastajúcich žiadostí o azyl boli pri oddeleniach hraničnej kontroly Policajného zboru vytvorené azylové skupiny, čím sa značne uľahčila práca základným útvarom.
b)	Návrh rozvoja 
Rozvoj vykonať v dvoch oblastiach. Prvou je štátna hranica s Ukrajinou, na ktorej je potrebné k dátumu vstupu SR do EÚ dobudovať ochranu na úrovni vonkajších hraníc EÚ a následne na hranicu schengenského typu. Základné útvary personálne posilniť, materiálne vybaviť a vybudovať technické zariadenia na monitorovanie štátnej hranice. Opatrenia bude potrebné vykonať aj v legislatívnej oblasti. Druhou sú úseky štátnej hranice s kandidátskymi krajinami EÚ označované ako budúce dočasné vonkajšie hranice. Predpokladom je spoločná ochrana štátnej hranice so susedným štátom, čo si vyžiada legislatívne oparenia. Materiálne a technické zabezpečenie bude potrebné doplniť predovšetkým na spoločnej štátnej hranici s Rakúskom a Českom, kde sa očakáva tlak opakovanej nelegálnej migrácie osôb z azylového konania. V období po prijatí SR medzi štáty Schengenskej dohody zmeniť režim na vnútornej hranici. Zvýšiť podiel kynológie pri ochrane štátnej hranice. V schvaľovacom konaní je návrh zákona o ochrane štátnych hraníc. Je schválený „Systém ochrany štátnej hranice s Ukrajinou“ a „Projekt materiálno – technického zabezpečenia výkonných útvarov hraničnej a cudzineckej polície s prihliadnutím na  technické zabezpečenie útvarov dislokovaných na štátnej hranici s Ukrajinou“.
Realizovať také opatrenia, ktoré účinne zabránia prenikaniu nelegálnych migrantov a ďalších cudzincov, ktorých pobyt na území SR, ako aj krajín EÚ je nežiaduci. V tejto súvislosti bude nevyhnutné vybudovať záchytné miesta na letiskách a budovať ďalšie záchytné tábory pre žiadateľov o udelenie azylu.
Dôraz položiť predovšetkým na hraničné priechody zriadené na ukrajinskej hranici, kde je základnou požiadavkou kontrola každej osoby prekračujúcej štátnu hranicu pri dodržaní požiadavky efektívnej kontroly vonkajšej hranice EU. Požiadavky splniť pred zrušením kontroly na vnútorných hraniciach. Ďalšou oblasťou je fungujúca cezhraničná spolupráca medzi príslušnými orgánmi na oboch stranách štátnej hranice založená na dohodách o uľahčení hraničného vybavovania. Zriadené konzultačné pracoviská budú slúžiť na zvýšenie úrovne policajnej spolupráce na budúcich vnútorných hraniciach. Prijať opatrenia smerujúce k upresneniu kompetencií týkajúcich sa ochrany civilného letectva pred činmi protiprávneho konania a kontroly na letiskách, s termínom splnenia úlohy k 31. 7. 2004 a predpokladanými nákladmi 100 mil. Sk.
V oblasti pobytu cudzincov vytvoriť organizačnú štruktúru zabezpečujúcu preverovanie žiadostí o povolenie pobytu a kontrolu cudzincov, ktorí majú povolený pobyt na území SR. Zriadením oddelení cudzineckej polície Policajného zboru ako základných útvarov vytvoriť podmienky pre plnenie týchto úloh.
Nelegálna migrácia viaže na seba riziká v mnohých oblastiach, predovšetkým v oblasti ekonomickej, ale aj v oblasti zdravia občanov. Cieľom je, aby každý nelegálny migrant mohol byť vrátený do krajiny, z ktorej vstúpil na územie SR. To si vyžaduje zdokonaliť evidenciu a dokumentáciu nelegálnych prekročení s použitím modernej techniky. Prijať opatrenia, ktoré by v maximálnej miere zamedzili prenos epidemických chorôb, predovšetkým modernizáciou priestorov na zadržanie migrantov tak, aby spĺňali hygienické a bezpečnostné podmienky. 
Čiastkový záver – odporúčania na prijatie opatrení:
-	do r. 2005 zvýšiť početné stavy policajtov a súčasne z vlastnej produkcie zvýšiť stavy služobných psov na štátnej hranici s Ukrajinou, 
-	do r. 2005 materiálne dovybaviť útvary Policajného zboru vykonávajúce ochranu štátnej hranice s Rakúskom, Českom, Maďarskom a Poľskom, predovšetkým prístrojmi pre nočné videnie,
-	v r. 2004-2006 dobudovať štátnu hranicu s Ukrajinou na hranicu schengenského typu, vybudovať kamerový systém ochrany štátnej hranice, doplniť prístroje pre nočné videnie, doplniť automobilovú techniku, prenosné monitorovacie systémy a pod.,
-	realizovať všetky opatrenia vyplývajúce z prístupového procesu a dôsledne vo vlastných podmienkach presadzovať úplnú implementáciu azylového práva, vrátane vytvorenia podmienok na repatriáciu neúspešných žiadateľov o udelenie azylu,
-	do r. 2005 - personálne a materiálne posilniť a zmodernizovať oddelenia hraničnej kontroly Policajného zboru vykonávajúce kontrolu na hraničných priechodoch,
-	do r. 2004 - skvalitniť systém výchovy a vzdelávania policajtov a zapájať rezortnú školskú sústavu do tvorby programov a projektov vo vzťahu k riešeniu problematiky boja s nežiaducou migráciou,
-	od r. 2004 na štátnej hranici s Ukrajinou budovať priestory pre krátkodobý pobyt nelegálnych migrantov, ktoré budú zodpovedať požiadavkám EU,
-	do r. 2005 vybudovať organizačnú štruktúru služby cudzineckej polície, ktorá bude zabezpečovať účinnú a efektívnu prácu v oblasti povoľovania pobytov, kontroly cudzineckého režimu a represívnych opatrení,
-	do r. 2005 zriadiť konzultačné pracoviská na hraničných priechodoch,
-	do r. 2010 zriadiť oddelenia cudzineckej polície Policajného zboru ako základné útvary. 
1.5.	Organizovaný zločin, terorizmus  
a)	Analýza súčasného stavu
Organizovaná forma páchania trestnej činnosti je vykonávaná hlavne na úseku násilnej, majetkovej, ekonomickej kriminality a rozširovaní drog. Závažná a organizovaná trestná činnosť, vrátane medzinárodného zločinu sa oproti minulým rokom presúva z oblasti násilnej trestnej činnosti do oblasti ekonomickej trestnej činnosti, ktorá je skutkovo náročnejšia a ťažko sa dokazuje.
V oblasti násilnej kriminality pretrvávajú dlhodobé nepriaznivé trendy jej vývoja aj spôsobených následkov. Tento druh trestnej činnosti je najzávažnejším, pretože útoky smerujú na životy a zdravie občanov. Násilná trestná činnosť má už niekoľko rokov stúpajúcu tendenciu. Násilie v spoločnosti je ovplyvňované rastúcim počtom prípadov vybavovania si účtov medzi rôznymi záujmovými skupinami, ktoré sa úspešne etablovali v ekonomickom prostredí. Je zaznamenaný posun jej páchania osobami bez kriminálnej minulosti a osobami, ktoré v minulosti takéto ťažké delikty nepáchali. Nárast je zrejmý najmä v sociálne a ekonomicky slabších regiónoch, vo veľkých aglomeráciách je štruktúra zločinov a ich páchateľov ustálená. V rámci zvyšujúcej sa nelegálnej migrácie hlavne z východných krajín je možné predpokladať výraznejší vplyv kriminálnych živlov v oblasti násilnej kriminality hlavne pri trestných činoch vrážd na objednávku, lúpeží, vydierania a vyberania výpalného. Na úseku mravnostnej kriminality je taktiež predpoklad stúpajúceho trendu. Hlavne v súvislosti s rozdielmi v ekonomickej situácii medzi SR a najvyspelejšími krajinami EÚ sa zvyšuje aj tzv.  sexuálna turistika. Táto sa prejavuje vo zvýšenom pohybe cudzincov za sexuálnymi službami na Slovensko a opačne, pohyb našich prostitútok do krajín EÚ. Taktiež je tu možnosť zvýšenia sexuálneho zneužívania detí na komerčné účely (pornofotografie, pornofilmy, sexuálne služby a pod). V súvislosti                       s predpokladaným rastom poskytovaných sexuálnych služieb a promiskuitou možno očakávať rapídnejšie zvýšenie výskytu pohlavných ochorení v slovenskej populácii. Prejavom násilia sú charakterizované aj trestné činy extrémistického charakteru s rasovou motiváciou. Páchatelia týchto trestných činov zameriavajú svoje útoky buď voči hmotným objektom, alebo voči osobám. Z hľadiska vývojových trendov tejto trestnej činnosti došlo k nárastu, avšak jej rozsah zďaleka nedosahuje takú intenzitu, ako v niektorých okolitých štátoch.
Majetková trestná činnosť tvorí významnú časť celkovej trestnej činnosti, v poslednom období opäť stúpla. Najzávažnejšie sú krádeže vlámaním, krádeže vlámaním do bytov a rodinných domov a krádeže na poliach, ktoré sa prejavujú hlavne v okresoch s vysokou nezamestnanosťou, resp. s vysokou koncentráciou rómskej komunity. Organizovaná forma páchania trestnej činnosti sa na úseku majetkovej kriminality najviac prejavuje pri krádežiach motorových vozidiel. Vo väčšine prípadov krádeží motorových vozidiel nasleduje zmena identity vozidla pre jeho ďalšiu legalizáciu. Približne v tretine prípadov sa predpokladá fingovanie krádeže s cieľom získania neoprávneného zisku od poisťovne. Príčiny páchania majetkovej trestnej činnosti sú rôzne (najčastejšie zlá finančná situácia, nezamestnanosť, nechuť do práce, vidina značného zisku, získanie autority a pod.).
V ekonomickej trestnej činnosti je zaznamenávaný trend rastu najmä pri úverových, subvenčných a poisťovacích podvodoch, ako aj prípadov sprenevery, skrátenia daní, neoprávnené obohatenie a zavinený úpadok. V minulom období nebola evidovaná počítačová kriminalita s priamym dôsledkom na podvodné konania, resp. úverové a daňové trestné činy. Išlo o trestnú činnosť súvisiacu s porušovaním autorských práv, ale aj detskou pornografiou a podporou hnutí smerujúcich k porušovaniu ľudských práv a slobôd. Na úseku porušovania autorských práv boli zaznamenané a zadokumentované prípady softvérového pirátstva. V súčasnej dobe predstavuje rozšírenie počítačovej techniky, elektronického spracovania dát  a informačných sietí vysoké bezpečnostné riziko vo forme možných neoprávnených zásahov do informačných sietí, tzv. počítačová kriminalita. Novou formou je využívanie činnosti niektorých neziskových organizácií na protiprávny nekontrolovaný priebeh zbierkových aktivít s humanitným zameraním. Zbierkami získané finančné prostriedky obvykle nie sú poskytnuté vopred deklarovaným príjemcom, ale sú prerozdelené v rámci zúčastnených neziskových organizácií a osnovateľmi takéhoto podvodného konania. Vyššia koncentrácia ekonomických trestných činov bola zaznamenaná vo väčších mestách, čo je objektívne dané faktormi, príznačnými pre väčšie aglomerácie. 
Vývoj bezpečnostnej situácie po línii finančnej kriminality je ovplyvňovaný aj pokračujúcim procesom transformácie ekonomiky na trhové hospodárstvo a s tým súvisiacimi zmenami spoločenských a ekonomických vzťahov. Tieto zmeny, okrem pozitívnych dosahov, zapríčinili aj prejav rôznych nezákonných a podvodných konaní zo strany niektorých občanov. Príčiny takéhoto vývoja kriminality sú rôznorodé. Spočívajú predovšetkým vo výraznej neúcte                  k zákonom a iným právnym predpisom, ako následok nedostatočného a deformovaného právneho vedomia časti občanov. Na kriminalitu majú vplyv aj nahromadené ekonomické, sociálne, pracovné problémy a iné súvislosti (napr. nezamestnanosť, migrácia obyvateľstva, ekonomické problémy v ostatných štátoch Európy, absencia, resp. nedôslednosť kontrolných mechanizmov pri zásadnej reforme hospodárstva, nedostatky v materiálnom a technickom vybavení                      a nedostatočnom personálnom obsadení úradov odhaľujúcich ekonomickú a finančnú kriminalitu v SR. Z hľadiska dokumentovania jednotlivých trestných činov je možné konštatovať nárast trestnej činnosti vo všetkých smeroch, ale najmä v oblasti skrátenia, prípadne neodvedenia dane a poistného (zvýšenie oproti roku 2001 o 276 %), podvodov (zvýšenie oproti roku 2001 o 77 %),  ako aj nárast počtu trestných činov legalizácie príjmu z trestnej činnosti (zvýšenie oproti roku 2001 o 436 %). SR prestáva byť pre medzinárodný zločin „bezpečnou zónou“ na pranie „špinavých peňazí“ a všetky kroky v oblasti prevencie prinášajú prvé pozitívne výsledky. 
Drogová trestná činnosť tvorí nezanedbateľnú časť trestnej činnosti. Počet trestných činov spojených s distribúciou a konzumáciou drog neustále vzrastá. Stúpajúcu tendenciu naďalej potvrdzuje nárast počtu prípadov držby drog pre vlastnú potrebu, nedovolenej výroby a držania omamných látok a šírenia toxikománie. Drogovú trestnú činnosť je možné rozdeliť na aktivity smerujúce k distribúcii drog na domácu scénu a na aktivity na medzinárodnej drogovej scéne. V rámci SR pôsobí niekoľko zločineckých organizácií, ktoré sú súčasťou zahraničných zločineckých gangov, prípadne s nimi úzko spolupracujú. Boli zaznamenané nové formy obchodných transakcií a odovzdávanie informácii medzi osobami páchajúcimi túto trestnú       činnosť cez Internet. Páchateľmi drogovej trestnej činnosti v oblasti dovozu drog, ako aj distribúcie drog v riadiacich štruktúrach organizácií sú prevažne občania albánskej národnosti a organizácie nimi riadené, ktorí si územie SR podelili s výlučným právom zásobovať dílerov. V oblasti priameho predaja drog konzumentom zohrávajú primárnu úlohu rómske rodinné klany, ktoré zabezpečujú priamy predaj drog konzumentom, spravidla v bytoch. Vykonávané opatrenia sú zamerané na efektívne eliminovanie tejto trestnej činnosti na jednotlivých úsekoch štátnej hranice a v rámci územných celkov SR. Na efektívnosť týchto opatrení má pozitívny vplyv koordinovaný postup špecializovaných útvarov Policajného zboru a orgánov Colného riaditeľstva SR s policajnými zbormi v susedných štátoch. Policajný zbor venuje výraznú pozornosť aj preventívnym formám pôsobenia na občanov, osobitne na mladistvých. Represívne formy práce sa orientujú na miesta s najčastejšou koncentráciou páchateľov. Boli prijaté opatrenia na úseku vyšetrovania drogovej kriminality. Výsledkom týchto aktivít  bolo zriadenie Národnej koordinačnej skupiny boja proti drogám za účasti zástupcu z úseku vyšetrovania.
Problematika korupcie a trestná činnosť súvisiaca s korupciou naďalej zostáva kritickým miestom tak hospodárskeho, ako aj demokratického vývoja nášho štátu. Účinný boj s korupciou je jednou z požiadaviek EÚ voči SR, ako kandidátskej krajine na vstup do EÚ. SR má v oblasti výskytu korupcie najhoršie postavenie spomedzi všetkých krajín V4. Spomedzi týchto krajín však zaznamenalo po spustení Národného programu boja proti korupcii obrat v negatívnom trende a čiastočné zlepšenie. Zlepšením činnosti štátnej správy prišlo k poklesu korupcie v oblasti privatizácie a v bankovom sektore, a čiastočný pokles bol zaznamenaný na colných úradoch, daňových úradoch, živnostenských úradoch, úradoch práce a v miestnej štátnej správe. Ako problémové z hľadiska výskytu korupcie sa stále javia najmä súdnictvo, zdravotníctvo a školstvo. 
Ministerstvo vnútra SR zameriavalo svoju činnosť na odhaľovanie a dokumentovanie trestnej činnosti korupcie. Korupcia v SR sa vyskytuje hlavne v oblasti verejných súťaží a výberových konaní pri štátnych zákazkách, pri prideľovaní štátnych dotácií v rôznych oblastiach (zdravotníctve, školstve, správe daní, súdnictve, colnej správe, miestnej štátnej správe, verejnom obstarávaní a pod.). Pozitívne je možné hodnotiť zvýšenie výslednosti práce v odhaľovaní              a dokumentovaní prípadov korupcie a zneužívania právomoci verejného činiteľa oproti predchádzajúcim rokom. Najviac sa dokumentovali prípady zneužívania právomoci verejného činiteľa, prijímania úplatku a inej nenáležitej výhody, podplácania a nepriameho úplatkárstva, ako aj rôzne defraudácie verejných prostriedkov.
Na úseku boja proti korupcii možno v súčasnej dobe namietať nesystémové riešenie problematiky na úrovni Ministerstva vnútra SR, Generálnej prokuratúry SR a Ministerstva spravodlivosti SR. Ich podstatná časť by mala byť odstránená  prijatím zákona o zriadení úradu špeciálneho prokurátora a špeciálnom súde, ktoré sa predpokladá k 1. novembru 2003. Ďalším závažným problémom je nedostatočné zabezpečenie technických prostriedkov na dokumentovanie trestnej činnosti, ich počet, kvalita a technická úroveň, ako aj nedostatočný počet pracovníkov profesionálne sa zaoberajúcich bojom proti korupcii.
Terorizmus predstavuje veľmi vážny celospoločenský a celosvetový problém. Svojou vlastnou podstatou a predovšetkým formami prejavu predstavuje reálnu hrozbu celému svetovému spoločenstvu. SR venovala fenoménu terorizmu zvýšenú pozornosť už v roku 1997, kedy bol prijatý uznesením vlády SR č. 493/1997 súbor preventívnych opatrení v boji proti terorizmu  na území SR. Po teroristických útokoch na USA Európska rada na mimoriadnom zasadaní prijala "Akčný plán boja proti terorizmu". Uznesením vlády SR č. 928 z 26. septembra 2001 sa SR pripojila k záverom a k akčnému plánu boja proti terorizmu. Na uvedenom základe bola následne spracovaná Správa o rozpracovaní súboru opatrení vyplývajúcich z Akčného plánu boja proti terorizmu EÚ, Rezolúcie Bezpečnostnej rady OSN č. 1373 (2001) a ďalších relevantných dokumentov v podmienkach SR, ktorú vláda svojim uznesením č. 1137 zo dňa 6. decembra 2001 schválila.
Následne bola vypracovaná Správa o stave boja proti terorizmu v SR. Z jej obsahu vyplýva, že zainteresované subjekty úlohy boja proti terorizmu plnili priebežne. Rozsah plnenia niektorých úloh bol ovplyvnený nerealizovaním požiadaviek na zvýšenie finančných prostriedkov na rok 2002 pre príslušné kapitoly zainteresovaných rezortov. Správa bola uznesením vlády SR č. 188       z 12. marca 2003 schválená, návrh na zrušenie uznesení vlády č. 493/1997, č. 928/2001 akceptovaný a aktuálne úlohy sa zapracovávajú do komplexného programového dokumentu zameraného na boj proti terorizmu na území SR, ktorý bude schválený taktiež uznesením vlády. Týmto uznesením bude zároveň zrušené aj uznesenie vlády č. 1137/2001. Vyhodnocovanie komplexného programového dokumentu sa  navrhuje  predkladať jedenkrát  ročne. 
Úlohy vyplývajúce z vnútroštátnych a medzinárodných požiadaviek boja proti terorizmu zabezpečujú hlavne Ministerstvo vnútra SR, Slovenská informačná služba, Vojenská spravodajská služba, vo vymedzenom rozsahu Vojenská polícia a Železničná polícia. Na úseku svojej pôsobnosti špecifické úlohy v boji proti terorizmu plnia najmä Ministerstvo obrany SR, Ministerstvo spravodlivosti SR, Ministerstvo zahraničných vecí SR, Ministerstvo hospodárstva SR, Ministerstvo dopravy, pôšt a telekomunikácií SR, Ministerstvo zdravotníctva SR a Národný bezpečnostný úrad.  Nosným subjektom a gestorom problematiky boja proti terorizmu je Ministerstvo vnútra SR, čiastkové a špecifické úlohy však plnia aj ostatné ústredné orgány štátnej správy a organizácie v ich pôsobnosti.

Na základe uvedeného možno konštatovať, že na boji proti terorizmu sa podieľa viacero subjektov, čo kladie zvýšené nároky na koordináciu čiastkových opatrení. Problematika nie je pokrytá komplexne. Aj napriek snahám o zabezpečenie koordinácie a určenie gestorstva doteraz absentuje všeobecne záväzný právny predpis dôsledne a generálne vymedzujúci zásady súčinnosti a spolupráce, informačné toky a zodpovednosť na centrálnej úrovni riadenia. Zodpovednosť, úlohy, i metódy ich plnenia  vyplývajú z neprehľadného množstva všeobecne záväzných a interných právnych predpisov, ako aj medzinárodných zmlúv, ktorými je SR viazaná. Na centrálnej úrovni, ale aj na úrovni jednotlivých subjektov je len obmedzený prehľad o pokrytí problematiky silami, prostriedkami, ako aj platnej internej právnej úprave.  Riešenie tohto problému cestou ad hoc zameraných aktov vlády atď. nemožno považovať za účelné.            V mnohých prípadoch nie  je zabezpečená primeraná priepustnosť informačných tokov, a to ako smerom k centrálnej úrovni riadenia, tak medzi jednotlivými subjektami navzájom.                      S prihliadnutím na zabezpečované úlohy možno konštatovať, že tieto činnosti sú materiálne            a finančne nedostatočne podporené, pracoviská sú personálne poddimenzované. Najzávažnejší problém možno označiť absenciu analytického pracoviska, ktoré by vykonávalo špecializované činnosti pre potreby boja proti terorizmu.
b)	Návrh rozvoja 
Pri prípadoch násilnej kriminality zmeniť zásadným spôsobom prístup polície vo vzťahu k obetiam a osobám poškodeným trestnou činnosťou v tom, že sa musí stať poradcom                    a pomocníkom v  procese vyšetrovania, poskytovať informácie obetiam o ich právach, poučiť obete ako chrániť dôkazy, zabezpečiť obetiam lekársku pohotovostnú službu v prípadoch zranenia, informovať obete mravnostných trestných činov o možnosti otehotnenia a nákazy infekčnou chorobou v dôsledku trestného činu, zabezpečiť ochranu majetku obete, aby osobná bezpečnosť nebola ohrozená pokračujúcim konaním páchateľa. Ochranu obetí celospoločensky organizovať tak, aby ženy s deťmi nemuseli meniť rodinné prostredie za dočasné prostredie azylových domov. V zistených prípadoch porušenia príkazov súdov o zákaze vstupu alebo zákaze styku a v prípadoch pokračujúcej hrozby agresie alebo priamej agresie v odôvodnených prípadoch stíhať páchateľov aj s využitím väzby.
V boji proti majetkovej trestnej činnosti zvýšiť tlak na organizovaný zločin najmä aktívnou činnosťou špecializovaných tímov. Zvýšenú pozornosť venovať krádežiam motorových vozidiel a kriminalite páchanej na úseku ochrany kultúrneho dedičstva, kde hlavne po vybudovaní hranice schengenského typu hrozí nárast krádeží našich kultúrnych pamiatok a ich následný vývoz do zahraničia.    
U ekonomickej kriminality pri zabezpečení úloh a požiadaviek v súvislosti so vstupom SR do EÚ zriadiť špecializované pracovisko na boj s počítačovou kriminalitou s nepretržitou prevádzkou. Pripraviť podmienky (vrátane návrhov právnych predpisov) potrebné na zriadenie a činnosť špecializovaného útvaru na vyhľadávanie, identifikáciu a zaisťovanie príjmov z trestnej činnosti určených na konfiškáciu.
Finančná polícia bude zisťovať, sústreďovať a vyhodnocovať informácie o právnických osobách a fyzických osobách pôsobiacich na území SR so zameraním sa na organizované formy kriminality, najmä na legalizáciu príjmov z trestnej činnosti a nezákonné finančné operácie. Zároveň bude zvýšenú pozornosť venovať podozrivým osobám podporujúcim a financujúcim terorizmus. V prípade rozšírenia okruhu osôb ihneď prijímať účinné opatrenia smerujúce k prevereniu možných finančných tokov na území SR.
 V boji proti drogám sa zamerať na efektívne eliminovanie tejto trestnej činnosti v rámci SR a na jednotlivých úsekoch štátnej hranice. Koordinovať postup špecializovaných útvarov Policajného zboru a orgánov Colného riaditeľstva SR a policajnými zbormi v susedných štátoch. Venovať výraznú pozornosť aj preventívnym formám pôsobenia na občanov, osobitne na            maloletých a mladistvých. Represívne formy práce orientovať na miesta s najčastejšou              koncentráciou páchateľov. Neustále zvyšovať nároky na akcieschopnosť národnej protidrogovej jednotky. 
Súčasný stav boja proti korupcii si vyžaduje predovšetkým systémovú zmenu, tak na úrovni Ministerstva vnútra SR, ako aj Generálnej prokuratúry SR a Ministerstva spravodlivosti SR. Vybudovať nový Úrad boja proti korupcii v nadväznosti na Úrad špeciálneho prokurátora                a špeciálny súd v úzkej spolupráci s navrhovaným inštitútom agenta provokatéra je prvoradou zmenou, ktorú realizovať v čo najkratšom čase. 
V rámci SR je potrebné zosúladiť boj proti terorizmu s bojom proti rôznym formám extrémizmu, ako aj zosúladiť s bojom proti nadnárodnému organizovanému zločinu, najmä účasť v zločineckej skupine, legalizácia príjmov z trestnej činnosti, obchod s ľuďmi, ilegálny obchod so zbraňami a korupcie. Vypracovať návrh zákona o boji proti terorizmu a extrémizmu, príp. inak legislatívne doriešiť jednoznačné vymedzenie sporných oblastí a informačných tokov. Vzhľadom na gestorstvo úseku je nevyhnutne potrebné dobudovať štruktúry tak, aby bola v plnom rozsahu zabezpečená úloha koordinačného pracoviska a informačnej centrály.
Čiastkový záver – odporúčania na prijatie opatrení:
-	v r. 2004 až 2005 zabezpečiť väčšiu stabilitu Policajného zboru najmä sociálnym a hmotným zabezpečením, čím zvýšiť akcieschopnosť zložiek Policajného zboru v boji proti organizovanému zločinu,
-	do r. 2005 zriadiť špecializované pracoviská v štruktúre kriminálnej polície Policajného zboru zamerané na riešenie kriminality mládeže a kriminality páchanej na mládeži, mravnostnej kriminality a kriminality spojenej s extrémizmom, na ochranu kultúrneho dedičstva a boj proti nelegálnemu obchodu so starožitnosťami, na dokumentovanie trestnej činnosti krádeží motorových vozidiel, na boj s počítačovou kriminalitou s nepretržitou prevádzkou                       a špecializované útvary zamerané na vyhľadávanie, identifikáciu a zaisťovanie príjmov z trestnej činnosti určených na konfiškáciu,
-	skvalitniť mediálnu politiku rezortu vnútra a Policajného zboru, dementovať nepravdivé               a polopravdivé obvinenia, požadovať ospravedlnenie redakcií v prípadoch neoprávnených obvinení v adekvátnej forme a na adekvátnom mieste (ako bol zverejnený nepravdivý článok)        a výraznejšiu medializáciu pozitívnych výsledkov práce, nielen čierna kronika,
-	v oblasti legislatívy prijať inštitút „agenta provokatéra“,   
-	zvýšiť počet odborne zdatných pracovníkov a vytvoriť im primerané sociálne a hmotné zabezpečenie,
-	organizačne, personálne a materiálne zabezpečiť činnosť subjektov podieľajúcich sa na boji proti terorizmu, extrémizmu.
1.6.	Ochrana, komunikačné a informačné systémy
a)	Analýza súčasného stavu
Civilná ochrana je systém úloh a opatrení zameraných na ochranu života, zdravia a majetku, ktorého poslaním je utvárať podmienky na prežitie pri mimoriadnych udalostiach a počas vyhlásenej mimoriadnej situácie. Vytvorený informačný systém civilnej ochrany zabezpečuje chod informácií o vzniku mimoriadnej udalosti, ako aj o spôsoboch a postupe jej riešenia. Na vykonávanie záchranných, lokalizačných a likvidačných prác sú v nadväznosti na analýzu možného ohrozenia územia mimoriadnou udalosťou vytvárané jednotky civilnej ochrany (obcí, objektov, pre potrebu územia). Jednotky civilnej ochrany najmä vytvárané pre potrebu územia nie sú  dostatočne materiálne vybavené a odborne pripravené na plnenie úloh a vo väčšine prípadov nemohli byť doteraz prakticky použité. So zmenou spoločensko-politických vzťahov od začiatku deväťdesiatych rokov v celoslovenskom meradle poklesol záujem obyvateľstva o účasť na príprave obyvateľstva na sebaochranu a vzájomnú pomoc. Až  celosvetový nárast prejavov terorizmu a najmä udalosť v septembri  2001 v USA vyvolali u obyvateľstva potrebu mať informácie ako sa pri mimoriadnych udalostiach správať, čo robiť, ako sa chrániť pred účinkami vzniknutej mimoriadnej situácie. Na adekvátnu a účinnú odpoveď potenciálneho použitia chemických, biologických či jadrových zbraní v rámci SR sú  vypracované  dokumenty, ktoré tvoria východiská na riešenie konkrétnych situácií. Ide o „Základný systém biologickej ochrany obyvateľov SR“, ktorý nadväzuje na existujúci a overený „Systém protiradiačnej a protichemickej  ochrany“ a „Program ďalšieho rozvoja ochrany obyvateľov SR proti chemickým zbraniam do roku 2007“. Na úseku kolektívnej ochrany obyvateľov v oblasti evakuácie obyvateľstva sú vypracované plány, na ktorých základe je evakuácia vykonávaná a je riešené jej odborné zabezpečenie. Nepodarilo sa skvalitniť vypracúvanie plánov a organizovanie odborného zabezpečenia evakuácie zvierat a vecí. Pre ukrytie obyvateľstva je v SR vybudovaných 1 830 odolných a plynotesných ochraných stavieb s možnosťou ukrytia 340 360 ukrývaných. Tieto úkryty sú spravidla budované dvojúčelovo a ich využitie na ukrytie obyvateľstva je možné až po ich spohotovení. Ďalšie úkryty budované svojpomocne zabezpečujú ukrytie v 262 000 priestoroch  pre 8 400 000 ukrývaných. Touto doplnkovou formou ukrytia je obyvateľstvo SR zabezpečené na 100 %. Po vzniku živelných pohrôm, havárií spojených s únikom nebezpečných látok, ako aj po teroristických útokoch nie je však z časového hľadiska použitie úkrytov možné. V oblasti medzinárodnej bilaterálnej spolupráce bol ukončený proces utvárania medzinárodného zmluvného systému so susednými štátmi zameraný na spoluprácu a vzájomnú pomoc pri mimoriadnych udalostiach. Na multilaterálnej úrovni sa uskutočňuje spolupráca v rámci Vyššieho výboru pre civilné núdzové plánovanie NATO (SCEPC/NATO) formou účasti na činnosti jeho technických výborov a začína sa rozvíjať spolupráca v rámci EÚ. Ministerstvo vnútra SR má pripravené na úseku civilnej ochrany tzv. „moduly“                       (modul 1 - skupina zisťovania chemických a rádiologických látok a modul 2 - mobilné laboratórium)  využiteľné pre potreby OSN pri záchranných akciách, ako aj pre potreby EÚ. Humanitárna pomoc sa realizuje na základe záväzkov SR voči Stredoeurópskej iniciatíve, Organizácii Spojených národov a Organizácii pre hospodársku spoluprácu a rozvoj a na základe zmluvného systému SR so susednými štátmi SR sa podieľa aj na aktivitách Euroatlantického centra pre koordináciu  činností pri mimoriadnych udalostiach. Mechanizmus realizácie pomoci má  rezervy, ktoré bude nutné doriešiť i v rámci legislatívneho procesu. Ide predovšetkým o problém ponechania vyvezeného humanitárneho materiálu mimo územia SR, o odstránenie prekážok pri procese colného vybavenia (tento je stále komplikovaný, zdĺhavý) a najväčší problémom v poskytovaní humanitárnej pomoci, ktorým je nedostatok finančných prostriedkov v rozpočtových kapitolách všetkých ústredných orgánov štátnej správy. To má za následok skutočnosť, že SR nemôže dostatočne efektívne plniť funkciu donorskej krajiny tak, ako si to vyžaduje jej začlenenie do spoločenstva ekonomicky vyspelých krajín. 
Oblasť civilnej ochrany obyvateľstva je schopná pozitívne reagovať na vzniknuté mimoriadne situácie. K tomu je vytvorený dostatočný právny rámec kompatibilný s právnymi predpismi EÚ upravujúci obdobnú problematiku. Určité problémy spojené prevažne s nedostatkom finančných prostriedkov na úrovni okresných úradov sa však prejavujú v odbornej príprave a materiálnom vybavení jednotiek civilnej ochrany vytváraných pre potrebu územia.
Ministerstvo vnútra SR riadi výkon štátnej správy na úseku ochrany pred požiarmi a jeho hlavnou výkonnou zložkou pre plnenie súvisiacich úloh je Hasičský a záchranný zbor - zbor.           Zbor je jednotne organizovaný, s cieľom účinne zabezpečiť ochranu života a zdravia fyzických osôb, majetku pred požiarmi a vytvoriť podmienky pre poskytovanie pomoci pri iných mimoriadnych situáciách. Hlavnými špecializovanými službami v zbore sú strojná služba, protiplynová služba, spojovacia služba, hasičská záchranná a lezecká služba, ekologická lezecká, protipovodňová služba  a pod. Ministerstvo vnútra SR má pripravené na úseku hasičskej ochrany tzv. „moduly“ (modul 3 - ženijné  jednotky – potápači, modul 4 – národný záchranársky modul u každej záchrannej brigády, modul 5 - pohotovostná návratná kapacita pre dlhodobé ubytovanie  400 osôb). Nebola zabezpečená obnova základnej zásahovej a špeciálnej techniky ani  vytvorené potrebné technické podmienky na rozvoj nových záchranných činností vrátane vybavenia na zásahy v prípade mimoriadnych situácií. V zbore je zastaraný automobilový park, absentuje hlavne výšková hasičská technika, prostriedky na detekciu a zber podozrivého materiálu biologického pôvodu, ochranu povrchu tela a dýchacích ciest pri dlhodobých zásahoch a prostriedky na vykonávanie dekontaminácie. Neriešenie tohto   bude sprevádzať  ďalšie  zvyšovanie  finančných nákladov nad pôvodné požiadavky. V prípade straty akcieschopnosti zboru z dôvodu zastaranej techniky môže dôjsť k priamemu ohrozeniu životov, majetku občanov, čo môže odradiť zahraničných investorov v podnikaní v SR z dôvodu nedostatočnej ochrany ich majetku pred požiarmi a inými mimoriadnymi udalosťami. 
Vzhľadom na neustály nárast počtu požiarov narastá aj počet rozsiahlych a zložitých zásahov, ktoré si vyžadujú nasadzovať vysoké počty príslušníkov na dlhšie časové obdobie a väčšom územnom priestore. Často je potrebné v tom istom čase zabezpečiť výjazd aj k ďalším udalostiam. Tento stav prináša značné zvýšenie intenzity práce, ktorá spolu s fyzickou a psychickou záťažou ohrozuje nielen samotnú bezpečnosť príslušníkov zboru počas zásahovej činnosti, ale súčasne znižuje aj celkovú úroveň ochrany životov občanov i materiálnych hodnôt.
Integrovaný záchranný systém vytvára zásadné predpoklady pre systémovú zmenu v organizácii,  zabezpečovaní a koordinácii činností pri poskytovaní neodkladnej pomoci pri ohrození  života, zdravia a majetku alebo životného prostredia. Krajské úrady v rámci svojej územnej pôsobnosti začali budovať štruktúry integrovaného záchranného systému so zameraním na koordinačné strediská. V súčasnej dobe krajské úrady zabezpečili zriadenie linky tiesňového volania 112  tak, že od  1. 7. 2003  realizujú príjem tiesňového volania na  koordinačných strediskách. Zriadenie linky tiesňového volania 112 patrí medzi prioritné úlohy, ktoré súvisia s prístupovým procesom k EÚ. Disproporcia v termíne  dobudovania koordinačných stredísk a zriadenia linky tiesňového volania 112 však vytvorila veľmi obtiažne podmienky pre zabezpečovanie jej prevádzky v prechodnom období. Vytvorenie technického a spojovacieho prostredia na  príjem tiesňového volania na linke 112 je riešené  v súčasnej dobe  na báze súčasného technického vybavenia krajských úradov a operačných stredísk civilnej ochrany obyvateľstva a obrany krajských úradov.  Spojovacie prostredie je riešené na báze využívania telefónnych ústrední  Ericsson, ktoré boli inštalované na krajské úrady v roku 1996. Uvedený typ telefónnej ústredne bol zvolený  okrem iného aj z toho dôvodu, že po vhodnej technickej úprave umožňuje vstup do Integrovanej digitálnej telekomunikačnej siete Ministerstva vnútra SR.
Jadrová bezpečnosť, nakladanie s rádioaktívnymi odpadmi a vyhoreným palivom je zabezpečovaná podľa zákona. Úrad jadrového dozoru SR vykonáva štátny dozor nad všetkými fázami nakladania s rádioaktívnymi odpadmi z jadrových zariadení a úpravou pre ukladanie, prepravou a ukladaním inštitucionálnych rádioaktívnych odpadov. Nakladanie s inštitucionálnymi rádioaktívnymi odpadmi je jednou z oblastí, kde ingerujú oba dozorné orgány: Úrad jadrového dozoru SR ako orgán štátneho dozoru nad jadrovou bezpečnosťou a Ministerstvo zdravotníctva SR prostredníctvom vlastnej štruktúry štátnych fakultatívnych zdravotných ústavov, ako orgán štátneho dozoru nad ochranou zdravia pred nežiaducimi účinkami ionizujúceho žiarenia.
Pôvodcami inštitucionálnych rádioaktívnych odpadov môžu byť pracoviská so zdrojmi ionizujúceho žiarenia, ktoré musia mať povolenie na vykonávanie činností vedúcich k ožiareniu, tieto činnosti spadajú výhradne pod výkon dozoru nad ochranou zdravia. Na druhej strane je konečnou etapou nakladania s rádioaktívnymi odpadmi ich uloženie vo vhodnom type úložiska. Úložiská  rádioaktívnych odpadov sú zase jadrovými zariadeniami a rôzne etapy ich existencie spadajú výhradne pod výkon dozoru nad jadrovou bezpečnosťou. I tu sa však kompetencie oboch dozorov prelínajú: minimálne je potrebný kladný posudok orgánu ochrany zdravia na rôzne etapy existencie úložiska a taktiež na schválenie návrhov smerných hodnôt efektívnej dávky pre preukazovanie dlhodobej bezpečnosti úložísk, od čoho sú ďalej odvodené kritériá prijateľnosti rádioaktívnych odpadov na ich uloženiu.
Účelom systému fyzickej ochrany jadrových zariadení a jadrových materiálov, ktorá je nedeliteľnou súčasťou jadrovej bezpečnosti je minimalizovať na čo najnižšiu mieru riziko možného zneužitia manipulácie s jadrovými zariadeniami, jadrovými materiálmi                          a rádioaktívnymi odpadmi, čím by mohlo dôjsť k ohrozeniu životného prostredia, zdravia prípadne životov obyvateľstva. Systém fyzickej ochrany na jadrových zariadeniach v SR je zabezpečovaný technickými prostriedkami - automatizovaným komplexom bezpečnostnej ochrany jadrových elektrární - tzv. AKOBOJE, a režimovými opatreniami, ktoré zabezpečujú špeciálne jednotky tvorené  príslušníkmi  Policajného zboru a pracovníci jednak súkromnej bezpečnostnej služby (elektrárne Bohunice) a jednak vlastnou ochranou (elektrárne Mochovce). Špeciálne zásahové jednotky slúžia na zastavenie postupu prípadného narušiteľa pri jeho prieniku do jednotlivých kategorizovaných priestorov jadrového zariadenia a jeho následnému zadržaniu.
Pracovníci súkromnej bezpečnostnej služby alebo vlastnej ochrany vykonávajú na jadrových zariadeniach kontrolu oprávnenosti vstupov osôb a vjazdov vozidiel do areálu jadrového zariadenia a v prípade vzniku mimoriadnej udalosti sú na základe súčinnostnej dohody uzatvorenej medzi prevádzkovateľom Slovenských elektrární, (Policajným zborom) a súkromnou bezpečnostnou službou povinní v rámci svojich kompetencií pomáhať zásahovým jednotkám Policajného zboru pri zabezpečovaní fyzickej ochrany areálu jadrových zariadení.  
Úrad jadrového dozoru SR vykonáva v danej oblasti inšpekčnú a dozornú činnosť,  hodnotí úroveň systému fyzickej ochrany jadrových materiálov a jadrových zariadení na Slovensku, vypracováva ďalšiu koncepciu jadrového dozoru SR, spolupracuje na medzinárodnej úrovni v oblasti zabezpečovania fyzickej ochrany jadrových materiálov a jadrových zariadení, podieľa sa na príprave legislatívy v oblasti  fyzickej ochrany jadrových materiálov a rádioaktívnych odpadov počas ich prepráv, skladovania a používania, ako i fyzickej ochrany jadrových zariadení. Úrad jadrového dozoru SR vykonáva tiež dozor nad nakladaním s jadrovými materiálmi               a špeciálnymi materiálmi a zariadeniami, evidenciou jadrových materiálov a špeciálnymi materiálmi a zariadeniami, transportom s jadrových materiálov, dovozom a vývozom jadrových materiálov a špeciálnymi materiálmi a zriadeniami, fyzickou ochranou jadrových materiálov           a špeciálnymi materiálmi a zariadeniami. Priebeh prepravy jadrových materiálov a ich ochranu pri preprave po železničných tratiach zabezpečuje v súčinnosti s Úradom jadrového dozoru SR Železničná polícia, ktorá vykonáva ozbrojenú ochranu formou fyzického sprevádzania jednotlivých špeciálnych transportov.
SR má vypracovanú dokumentáciu pre špecifické oblasti, ako sú havária jadrového zariadenia, havária pri preprave jadrových materiálov, rádioaktívneho odpadu a vyhoretého jadrového paliva - havarijné dopravné poriadky, havária spojená s únikom nebezpečnej chemickej látky a havária spojená rozrušením vodohospodárskeho diela. Z hľadiska zníženia alebo eliminovania následkov mimoriadnej udalosti sú vypracované „Plány ochrany obyvateľstva na úrovni kraj, okres a obec“ ako základný dokument na zabezpečenie úloh a opatrení, zameraných na ochranu života, zdravia a majetku obyvateľstva a u objektu „Plán ochrany zamestnancov a osôb prevzatých do starostlivosti“. Súčasťou uvedených plánov sú vypracované metodiky činnosti na riešenie jednotlivých mimoriadnych udalostí, ktoré vychádzajú iba z existencie rozhodujúcich stacionárnych zdrojov ohrozenia, nepočítajú s možnosťou teroristického pôsobenia ani s riešením mimoriadnych udalostí spôsobených napríklad v doprave, prípadne vyvolanými inými podnetmi nevojenského charakteru. Na národnej úrovni je vypracovaný Národný havarijný plán, ktorý popisuje činnosť v prípade jadrovej havárie s dosahom na celé územie SR. Voči EÚ zastrešuje Úrad jadrového dozoru SR systém RODOS, ktorý je schopný v prípade jadrovej havárie prognózovať vývoj a priebeh havárie a na základe vyhodnotení výsledkov umožňuje pristúpiť ku konkrétnym opatreniam na ochranu obyvateľov a životného prostredia. Vo väzbe na medzinárodné záväzky vyplývajúce z členstva v Medzinárodnej agentúre pre atómovú energiu plní Úrad jadrového dozoru SR funkciu tzv. styčného miesta pre prípad jadrovej havárie. Nie je vypracovaná komplexná dokumentácia a plány v prípade vyhlásenia núdzového stavu, výnimočného stavu, vojnového stavu, alebo vypovedania vojny na všetkých úrovniach riadenia. 
Ministerstvo vnútra SR pre poskytovanie zberu, spracovania, vyhodnocovania a poskytovania informácií z pohľadu vnútornej bezpečnosti buduje dve významné celonárodné telekomunikačné siete. Integrovanú digitálnu telekomunikačnú sieť Ministerstva vnútra SR a Policajného zboru -     - IDTS, ktorej súčasťou je aj dátová sieť MVNET a Rádiokomunikačnú sieť štátnej správy SR -      - SITNO. IDTS tvorí fyzickú vrstvu pre hlasovou komunikáciu, prenos dát, faximilií a obrazu a je neverejným telekomunikačným systémom prepojeným s verejnou telekomunikačnou sieťou, so sieťami mobilných operátorov, s privátnymi telekomunikačnými sieťami iných rezortov SR a so sieťou SITNO. Sieť SITNO slúži pre mobilnú hlasovú a dátovú komunikáciu z ľubovolného miesta na území SR. Komunikácia je šifrovaná a umožňuje prenos aj utajovaných informácií. Sieť je budovaná nielen pre potreby Ministerstva vnútra SR, ale aj pre zložky integrovaného záchranného systému a ďalšie bezpečnostné a obranné subjekty v SR.   
 Sieť IDTS  a SITNO vytvára komunikačnú infraštruktúru tiež pre celorezortnú dátovú sieť -     -MVNET a ktorá je rezortnou neverejnou dátovou sieťou fyzicky oddelenou prostredníctvom ochranných prvkov od verejnej telekomunikačnej siete, siete mobilných operátorov                       a neverejných telekomunikačnými sietí iných rezortov SR. IDTS umožňuje hlasovú komunikáciu, prenos dát, faximilií a obrazu, prioritne medzi jednotlivými užívateľmi IDTS a ďalej medzi užívateľmi IDTS a užívateľmi vyššie uvedených sietí. Základná bezpečnosť komunikačného systému dátovej siete MVNET sa odvíja od bezpečnosti komunikačnej infraštruktúry, ktorú využíva. V prevažnej miere je to infraštruktúra Slovenských telekomunikácií, privátnej siete SITNO, vlastných digitálnych spojov realizovaných mikrovlnými zariadeniami a vlastnými káblovými prenosovými cestami – v malom rozsahu na miestnej úrovni.
Ministerstvo vnútra SR koordinuje činnosť pri budovaní a realizácii automatizovaného informačného systému miestnej štátnej správy, utvára podmienky na zabezpečenie informačného systému, riadi a koordinuje plnenie úloh na úseku integrovaného záchranného systému a spolupracuje s orgánmi štátnej správy na príprave a tvorbe automatizovaného systému podpory riadenia. 
Projekt geografického informačného systému civilnej ochrany - CIPREGIS odborne riadi a koordinuje  úrad civilnej ochrany Ministerstva vnútra SR. Celková koncepcia projektu CIPREGIS vychádza z úplnej metodicko – dátovej kompatibility s projektom REGIS. Projekt je navrhnutý ako vysoko špecializovaný nadstavbový „tematický GIS“ nad jednotným regionálnym celoslovenským geodátovým modelom projektu REGIS budovaného od roku 1996. Na báze projektu REGIS sa v rokoch 1998 – 2001 vyvinuli plne kompatibilné špeciálne tematické geografické informačné systémy na úrade civilnej ochrany Ministerstva vnútra SR, Správe štátnych hmotných rezerv SR. Systém je plne kompatibilný s regionálnym geografickým informačným systémom budovaným na vyšších územných celkoch, ako aj s členskými                  i kandidátskymi štátmi NATO a EÚ, keďže je schopný vypracovávať požadované analýzy potrebné na okamžité zásahy pri ochrane života, zdravia a majetku. 
 
V najbližšej budúcnosti bude nutné dokončiť kvalitnú komunikačnú infraštruktúru prístupnú 24 hodín denne s primeranými prenosovými kapacitami s podporou prenosu hlasu, dát a obrazu. Kvalitná počítačová sieť je nutným predpokladom na využívanie služieb celorepublikových informačných systémov. Ako najperspektívnejšie sa javí vybudovanie jednotnej dátovej siete Ministerstva vnútra SR MVNET, ktorej transportnú vrstvu by tvorili už vybudované IDTS, SITNO a chýbajúce časti by boli doplnené prenájmom už vybudovanej infraštruktúry prenajímanej od komerčných subjektov. Pri budovaní tejto infraštruktúry bude kľúčovú úlohu zohrávať bezpečnostný aspekt, hlavne u častí, ktoré budú prechádzať vo forme subsiete cez mimorezortné subjekty. Z pohľadu účelného vynakladania finančných nákladov by sa táto sieť mohla po doplnení príslušných bezpečnostných prvkov stať výhľadovo jedinou chránenou sieťou pre všetky bezpečnostné zložky štátu. Sieť bude umožňovať na jednej infraštruktúre vybudovanie samostatných logicky oddelených sietí jednotlivých bezpečnostných zložiek, a zároveň bude na fyzickej vrstve garantovať vysokú mieru autonómnosti voči iným dátovým sieťam.
Železničná polícia využíva vlastnú izolovanú a chránenú dátovú sieť a pre spojenie v rámci hlasovej služby z väčšej časti vlastnú infraštruktúru VKV spojenia. Pre linkové prostriedky využíva sieť Železničných telekomunikácií a Slovenských telekomunikácií a je pripravená v spolupráci s Policajným zborom podieľať sa na budovaní medzirezortne využívaných informačných systémov a geografických informačných systémov.
Ministerstvo vnútra SR pri plnení úloh vychádza z usmerňovania procesu informatizácie v zmysle prijatých koncepčných materiálov tak, aby sa zvyšovaním saturácie informatických nástrojov dosiahla flexibilita pri jej využití v praxi. Na zabezpečenie uvedeného využíva tiež informačný systém - ATON, ktorý je hlavnou súčasťou špecializovaného informačného systému ústredných orgánov štátnej správy v oblasti vypracovania krízových plánov hospodárskej mobilizácie a je využívaný krajskými riaditeľstvami Policajného zboru a krajskými úradmi. Informačný systém sa využíva v autonómnom režime.
Rezort Ministerstva životného prostredia SR buduje rezortný informačný systém v zmysle schválenej „Koncepcie rezortnej časti štátneho informačného systému Ministerstva životného prostredia SR“. Koncepcia definuje projekty parciálnych informačných systémov, na základe potrieb rezortu známych v čase jej tvorby. Architektúra systému je navrhnutá tak, aby sa požiadavky na nové informačné procesy dali riešiť v rámci jednotlivých aplikácií alebo modifikovaním ich integrácie, prípadne návrhom nových modulov. V rezorte životného prostredia na dátovú komunikáciu sa využívajú viaceré siete: Ministerstvo životného prostredia  SR je prepojené na vládnu sieť GOVNET, odbory životného prostredia miestnej štátnej správy využívajú VS-NET, rezortné organizácie sú prepojené cez rezortnú sieť ŽP-NET a Slovenského hydrometeorologického ústavu využíva vlastnú dátovú sieť. Úrad jadrového dozoru SR je on line prepojený na dátové prenosy Slovenských elektrární, a.s. s cieľom nepretržitého monitorovania stavu jadrových zariadení v SR.
b)	Návrh rozvoja 
V súčasnej štruktúre a riadení civilnej ochrany nie je prvok, ktorý by bránil plneniu úloh civilnej ochrany a vyžadoval si systémovú zmenu. Pripravujú sa politické rozhodnutia o ďalšom postupe decentralizácie verejnej správy s dôrazom na usporiadanie miestnej štátnej správy. Na zabezpečovaní úseku civilnej ochrany sa bude podieľať štátna správa  a samospráva. Štát si musí zachovať priamu účasť na riadení civilnej ochrany i po zrušení okresných úradov. Pôsobnosť samosprávneho kraja na úseku civilnej ochrany obyvateľstva bude posilnená presunutím niektorých kompetencií z okresných úradov. Najmä riadenie a vykonávanie prípravy obyvateľstva na sebaochranu a vzájomnú pomoc  a uplatňovanie požiadaviek na stavebno-technické riešenie stavieb z hľadiska potrieb civilnej ochrany. Vypracovať novú analýzu možného ohrozenia územia so zapracovaním hrozieb spojených s teroristickou činnosťou. Prehodnotiť a podstatne znížiť počty vytváraných odborných jednotiek civilnej ochrany pre potrebu územia a obcí. Prehodnotiť “Koncepciu kolektívnej ochrany obyvateľstva SR  ukrytím do roku 2010” a jej prispôsobenie k novovzniknutým podmienkam. V oblasti kolektívnej ochrany evakuáciou venovať zvýšenú pozornosť opatreniam odborného zabezpečenia evakuácie. Postupne podľa finančných možností dopĺňať modul 1 a modul 2 kvalitnými prístrojmi, pokračovať v jazykovej  príprave zaradených osôb, a tým dosiahnuť  vyššiu kvalitu ich činnosti  v prípade  plnenia  úloh či už pri mimoriadnych udalostiach na území SR, ale aj v rámci medzinárodnej humanitárnej pomoci. 
Nárast úloh si vyžiada zvýšenie systemizovaných počtov hasičov. Porovnávajúcim ukazovateľom úrovne personálneho zabezpečenia záchrannej činnosti vykonávanej hasičmi je počet obyvateľov pripadajúci na jedného hasiča. V európskych krajinách je tento pomer cca 1 hasič na 1000 obyvateľov. Na Slovensku aj po transformácii Mestského hasičského                      a záchranného zboru hlavného mesta SR Bratislavy do Hasičského a záchranného zboru                    a súvisiacej úprave systemizácie zboru pripadá na jedného  hasiča  cca 1500 obyvateľov. 
Integrovaný záchranný systém predstavuje významný systémový zásah z hľadiska riadenia a koordinácie činností všetkých jeho záchranných zložiek. Pre zabezpečenie úloh integrovaného záchranného systému je nevyhnutné do roku 2007 vybudovať jeho úplnú komunikačnú a informačnú infraštruktúru. Ide o dokončenie výstavby koordinačných stredísk a vybudovanie komunikačného prostredia, ktoré bude v plnom rozsahu umožňovať prenos verbálnych a dátových   informácií medzi všetkými záchrannými zložkami pôsobiacimi v integrovanom záchrannom systéme. Postupne zabezpečiť doplnenie koordinačných stredísk odborne pripraveným personálom, ovládajúcim niektorý zo svetových jazykov. Z hľadiska rozvoja integrovaného záchranného systému v procese budovania koordinačných stredísk zameriavať ich činnosť na zvládanie kritických situácií v období vzniku mimoriadnych udalostí do času, kým zodpovednosť za riešenie vzniknutej mimoriadnej situácie neprevezme príslušný orgán štátnej správy, resp. jeho krízový štáb. Vyžiada si to vypracovať  štandardné postupy riešenia typových situácií v súlade s plánmi ochrany obyvateľstva tak, aby umožnili operátorom koordinačných stredísk zabezpečiť plnenie neodkladných opatrení a začatie záchranných, lokalizačných a likvidačných prác okamžite po vzniku mimoriadnej udalosti.
Oddeliť problematiku jadrovej bezpečnosti a ochrany zdravia ľudí pred nežiaducimi účinkami ionizujúceho žiarenia nie je možné. Kontraproduktívne snaženie oddeliť vecne jadrovú bezpečnosť od radiačnej ochrany je motivované v prvom rade existenciou dvoch rezortov -             - orgánov štátneho dozoru, ktorá neustále pretrváva na rozdiel od naprostej väčšiny štátov Európy a napriek opakovaným odporúčaniam zracionalizovať výkon štátnej správy v oblasti mierového využívania jadrovej energie. Dôsledkom tohto stavu je, že prípravné fázy legislatívnych predpisov  a potom i legislatívne predpisy samotné neriešia v prvom rade priblíženie sa k efektívne fungujúcim systémom v danej oblasti, ale sa snažia v prvom rade dobre definovať kompetencie oboch spomínaných orgánov štátneho dozoru. Návrh transformácie spočíva               v zlúčení výkonu štátneho dozoru nad jadrovou bezpečnosťou a radiačnou ochranou v rámci štátneho dozoru nad jadrovou bezpečnosťou.
Na základe analýz stavu úrovne systému fyzickej ochrany každoročne zasielaných jednotlivými prevádzkovateľmi jadrových zariadení – najmä časti týkajúcej sa zabezpečenia režimových opatrení – sa z pohľadu Úradu jadrového dozoru SR javí prijateľnejšia forma zabezpečenia výkonu režimovej ochrany prostredníctvom vlastnej ochrany. Nezanedbateľné je zrejme i ekonomické hľadisko, avšak najdôležitejším sa javí fakt, že fluktuácia pracovníkov vlastnej ochrany je takmer nulová, pokiaľ v prípade súkromnej bezpečnostnej služby je toto číslo dlhodobo vysoké. Uvedený stav je vzhľadom na to, že títo pracovníci dochádzajú do styku s utajovanými informáciami, pre Úrad jadrového dozoru SR neprijateľný. V tejto oblasti chýba prijatie tzv. národného projektového ohrozenia – t. j. všeobecného scenára ohrození pre jadrové zariadenia na Slovensku. Jednotlivé jadrové zariadenia majú vyšpecifikované projektové ohrozenie pre svoje konkrétne podmienky, avšak keďže ide o oblasť, ktorá musí byť zabezpečovaná nielen jedným ministerstvom, resp. prevádzkovateľom jadrového zariadenia, je potrebné, aby Úrad jadrového dozoru SR v spolupráci s Ministerstvom vnútra SR, Ministerstvom obrany SR, Slovenskou informačnou službou, Ministerstvom hospodárstva SR vypracoval tento scenár, od  ktorého sa potom bude odvíjať ďalšia koncepcia fyzickej ochrany, vrátane ochrany jadrových materiálov pri preprave.  
K najzávažnejším pripravovaným zmenám v oblasti nakladania s rádioaktívnymi odpadmi a vyraďovania jadrových zariadení z prevádzky  patrí ustanovenie Správy úložísk rádioaktívneho odpadu – ako štátnej organizácie nezávislej od pôvodcu rádioaktívneho odpadu o nové ustanovenia o preprave rádioaktívnych odpadov medzi členskými štátmi EÚ, možnosťami dovozu a vývozu rádioaktívnych odpadov  s cieľom jeho spracovania. Úrad jadrového dozoru SR by mal posilniť inšpekčnú činnosť zameranú na kontrolu nakladania so špeciálnymi materiálmi a zariadeniami
V oblasti vnútornej bezpečnosti komunikačného systému počítačovej siete MVNET realizovať opatrenia vyplývajúce z vykonaného vstupného auditu a bezpečnostného projektu. Cieľom navrhnutých opatrení je vytvorenie systému riadenia bezpečnosti, čo predstavuje realizáciu nielen technologických, administratívnych, legislatívnych opatrení, ale i personálnych opatrení. Po dobudovaní sietí IDTS a SITNO ich význam výrazne vzrastie vzhľadom na ich určenie z pohľadu nadrezortného charakteru, využívaním viacerými organizáciami a orgánmi štátnej správy. Sieť IDTS sa už v súčasnosti v medzimestskej časti plánuje využívať pre všetky útvary Hasičského a záchranného zboru,  ako aj pre využívanie tiesňového volania čísla 112. Sieť SITNO využívajú okrem útvarov Ministerstva vnútra SR a Policajného zboru všetky útvary Hasičského a záchranného zboru, záchranná zdravotná služba a sú pripravené všetky systémové a technicko-prevádzkové opatrenia, aby sieť mohli využívať všetky zložky integrovaného záchranného systému  a ostatné bezpečnostné zložky v SR.
Pokračovať v realizácii opatrení prijatých na integráciu geografických informačných systémov REGIS a CIPREGIS s cieľom spravovať systém z úradu civilnej ochrany Ministerstva vnútra SR, budovať a prevádzkovať jednotný systém na podporu rozhodovacieho procesu, ktorý je prepojený s jednotlivými subsystémami vzájomne kompatibilnými, a to tak na centrálnej, regionálnej, lokálnej, ako aj medzinárodnej úrovni. Systém budovať ako na podporu rozhodovania v štátnej správe na vytváranie špecializovaných nástrojov pre podporu vlastných výkonov v oblasti regionálneho plánovania na všetkých úrovniach riadenia, tak na podporu integrovaného záchranného systému, zameraných na analýzu a vyhodnotenie bezpečnostných rizík a ohrození, plánovanie, prijímanie preventívnych opatrení, organizovanie, realizáciu a kontrolu činností vykonávaných pri príprave na mimoriadne situácie a pri ich riešení. 
Dobudovať informačné systémy Železničnej polície a v rámci budovania medzirezortných prepojení splniť technické a organizačné požiadavky systémov tak, aby pre boj so zločinnosťou a plnenie svojich úloh splnili všetky podmienky pre využívanie aj neverejných informácií a údajov.
Dobudovať jednotný informačný systém umožňujúci operatívny prístup výkonných i riadiacich zložiek v bezpečnostnom systéme SR. 
Čiastkový záver – odporúčania na prijatie opatrení:
-	do r. 2005 prehodnotiť a legislatívne upraviť nový spôsob organizácie, prípravy a materiálneho vybavenia jednotiek civilnej ochrany,
-	do r. 2005 legislatívne upraviť systém poskytovania humanitárnej pomoci,
-	do r. 2005 prehodnotiť Koncepciu kolektívnej ochrany obyvateľstva SR ukrytím,
-	v r. 2004 – 2005 vybudovať bezpečné prepojenie sietí medzi jednotlivými rezortmi v rámci SR  (napr. projekt LEA) pre elektronickú výmenu informácií najmä pri evidencii páchateľov trestnej činnosti a zosúladenie štatistických ukazovateľov pri sledovaní kriminality v SR s krajinami EÚ, riešenie úloh Komplexného programu boja so zločinnosťou v časovom horizonte, 
-	do r. 2005 zabezpečiť medzirezortné rokovanie Ministerstva dopravy, pôšt a telekomunikácií SR a Ministerstva vnútra SR pre stanovenie postupu a podmienok na napojenie Železničnej polície do bezpečnostných informačných systémov a geografických informačných systémov,  
-	do r. 2006 vybudovať integrovaný informačný systém, ktorý rozsahom spracovávanej problematiky pokryje informačné potreby všetkých služieb Policajného zboru, 
-	do r. 2008 vybudovať integrovaný geografický informačný systém, ktorý rozsahom spracovania geografických vrstiev pokryje informačné potreby v oblasti regionálnych analýz. 
1.7.	Hospodárstvo, ekonomika a finančníctvo 
a)	Analýza súčasného stavu
Problematika vo sfére ekonomiky a príprava a realizácia postupov a opatrení na zamedzenie       a odstránenie bezpečnostných rizík vo sfére ekonomiky spadá do pôsobnosti viacerých rezortov, zabezpečujúcich funkčnosť hospodárskej a finančnej sústavy štátu, ako aj základné materiálové potreby pre ochranu ekonomiky a pre potreby obyvateľstva, ozbrojených síl, ozbrojených bezpečnostných zborov a ostatných zložiek v krízových situáciách. Gestorom na prípravu               a koordináciu opatrení v oblasti zabezpečenia produkčnej schopnosti ekonomiky, výroby, dodávok a služieb na krytie potreby a strát ozbrojených síl, ozbrojených bezpečnostných zborov, ostatných zložiek a prežitia obyvateľstva je Ministerstvo hospodárstva SR. Ústredným orgánom štátnej správy na zabezpečenie materiálových potrieb pre ochranu ekonomiky a pre riešenie krízových situácií je Správa štátnych hmotných rezerv SR, prostredníctvom ktorej sú vytvárané a dopĺňané štátne hmotné rezervy a zabezpečované opatrenia na riešenie stavu ropnej núdze.
 V systéme zabezpečenia funkčnosti ekonomiky, ako jedného z najdôležitejších predpokladov na zamedzenie vzniku vnútorných ohnísk rizík je potrebné zdôrazniť potrebu, resp. zdokonalenie ekonomických nástrojov, postupov a opatrení na zamedzenie a odstránenie bezpečnostných rizík a ohrození a riešenie krízových situácií v súlade s dostupnými zdrojmi a kapacitami. Zlyhanie ekonomických faktorov, ktorými sú dostatočné a stabilné zdroje energií, prijateľná miera pasívneho salda zahraničného obchodu, konkurencieschopný a produktívny spracovateľský priemysel, potravinová bezpečnosť, vyvážená menová politika, vyvážená regionálna politika, ako aj zabezpečenie produkčnej schopnosti ekonomiky, t. j. príprava výroby, dodávok a služieb na krytie potreby a strát ozbrojených síl, ozbrojených bezpečnostných zborov, ostatných zložiek          a prežitia obyvateľstva v krízovej situácii, má (popri iných faktoroch) priamy vplyv na narušenie vnútorného poriadku a bezpečnosti štátu a na demokratické základy štátu. 
Nástrojmi štátu na udržanie hospodárskej stability sú nástroje hospodárskej politiky štátu            a krízové ekonomické nástroje štátu. Prostredníctvom nástrojov hospodárskej politiky štátu je zabezpečovaná eliminácia ekonomických rizík hospodárskej stability, sledovanie ekonomického vývoja a včasný zásah na nápravu prostredníctvom legitímnych nástrojov ministerstiev, Národnej banky Slovenska, vlády SR, ako aj Národnej rady SR. Krízové ekonomické nástroje  sú spravidla aktivované v období krízovej situácie.
Za predpokladu dostatočne silnej ekonomiky je táto schopná svojimi vnútornými nástrojmi do určitej miery eliminovať narušenie rovnovážneho stavu bezpečnosti štátu. Ak narušením hrozí porušenie tohto rovnovážneho stavu je potrebné na úrovni štátu prijať opatrenia na zvrátenie nekontrolovateľne sa vyvíjajúcej situácie s využitím direktívnych nástrojov, založených na adekvátnej právnej úprave. S cieľom sú pripravované v rámci systému hospodárskej mobilizácie opatrenia, ktorými sa zabezpečí produkčná schopnosť ekonomiky, výroba, dodávky a služby na krytie potreby a strát ozbrojených síl, ozbrojených bezpečnostných zborov, ostatných zložiek a prežitia obyvateľstva. Oblasti, ktoré majú priamy vzťah k riešeniu krízových situácií a sú využiteľné v procese návratového mechanizmu k dosiahnutiu rovnovážneho stavu, sú priemyselná výroba životne dôležitých výrobkov a tovarov potrebných na prežitie obyvateľstva, pre ozbrojené sily, pre ozbrojené bezpečnostné zbory a ostatné zložky aktívne činné v krízovej situácii, rozvod a dodávky elektrickej energie, plynu a tepla na prežitie obyvateľstva, obchod a zásobovanie s využitím mimoriadnych regulačných opatrení pri predaji životne dôležitých výrobkov a životne dôležitých tovarov.
 V oblasti zabezpečenia výroby životne dôležitých výrobkov a tovarov potrebných na prežitie obyvateľstva, pre ozbrojené sily, pre ozbrojené bezpečnostné zbory a ostatné zložky aktívne činné v krízovej situácii sú aplikovateľné opatrenia hospodárskej mobilizácie, ktoré sú účinné na celom území SR alebo na časti územia SR nariadením vlády SR, alebo nariadením krajského úradu. SR dbá o znižovanie zraniteľnosti ekonomiky prispôsobením procesu vytvárania zásob štátnych hmotných rezerv požiadavkám platným v EÚ. SR v súlade s Bezpečnostnou stratégiou SR vytvára a dopĺňa prostredníctvom Správy štátnych hmotných rezerv SR  na ochranu  ekonomiky a na riešenie krízových situácií štátne hmotné rezervy, ktoré sú spravované spôsobom a za podmienok ustanovených v zákone o štátnych hmotných rezervách. Tieto predstavujú jeden z dôležitých prvkov zdrojovej základne hospodárstva SR pri riešení krízových situácií. Podľa určenia sa delia na hmotné rezervy a mobilizačné rezervy. Výšku zásob základných komodít na zachovanie bezpečnosti a obrany  štátu a spôsob finančného zabezpečenia týchto  úloh súvisiacich s krízovou situáciou určuje vláda SR na návrh Bezpečnostnej rady SR.
Hmotné rezervy sú určené na ochranu ekonomiky, pre potreby ozbrojených síl a na dočasné riešenie následkov mimoriadnej situácie. Osobitným druhom hmotných rezerv sú núdzové zásoby ropy a ropných výrobkov, na ktoré sa vzťahuje okrem zákona o štátnych hmotných rezervách aj osobitný zákon o núdzových zásobách ropy a ropných výrobkov a o riešení stavu ropnej núdze. 
Mobilizačné rezervy sú súčasťou mobilizačných príprav a vytvárajú sa na základe požiadaviek systému hospodárskej mobilizácie pre potreby ozbrojených síl, ozbrojených bezpečnostných zborov a ostatných zložiek, ekonomiky a obyvateľstva. Sú určené na použitie v období krízových situácií a  na zabezpečenie rýchleho prechodu ekonomiky v čase mieru na činnosť v období krízovej situácie, ako aj na následnú obnovu hospodárskeho a spoločenského života.  O použití mobilizačných rezerv po vyhlásení mimoriadnej situácie rozhoduje vecne príslušný ústredný orgán štátnej správy v súčinnosti so Správou štátnych hmotných rezerv SR. V tomto čase sú prehodnocované krízové plány subjektov hospodárskej mobilizácie a optimalizovaná potreba mobilizačných rezerv.
V rámci tvorby štátnych hmotných rezerv sa vytvárajú aj pohotovostné zásoby, s použitím ktorých sa ráta v období mimoriadnej situácie a na účely poskytovania humanitárnej pomoci v rámci SR, ako aj pre zahraničie. Pohotovostné zásoby sa vytvárajú aj na základe údajov o disponibilných zdrojoch v komerčnej sfére a ich územnom rozložení. Na prežitie postihnutého obyvateľstva počas prvých troch dní krízovej situácie sa zabezpečujú najnevyhnutnejšie potraviny, pitná voda,  základné zdravotnícke vybavenie vo forme pohotovostných zásob. 
Ciele a hlavné úlohy v oblasti štátnych hmotných rezerv sú určené predovšetkým                     v činnostiach spojených s tvorbou, hospodárením a  použitím štátnych hmotných rezerv.  V zmysle uvedeného sa vykonáva v  tejto oblasti koncepčná, koordinačná, organizačná, operatívna,  realizačná a kontrolná činnosť, pričom podľa požiadaviek vyplývajúcich zo systému krízových plánov a  úloh určených príslušnými orgánmi štátnej správy prehodnocuje a navrhuje sortiment a skladbu položiek hmotných rezerv, ich  minimálnych limitov a orientačných cieľových stavov. Tieto návrhy schvaľuje vláda SR. Následne na základe aktuálneho plánu obmien a zámien sa zabezpečuje plánovaný a operatívny pohyb a prípadná štrukturálna zmena a teritoriálne rozmiestnenie hmotných rezerv formou nákupu, predaja, obmeny, zámeny, nájmu a pôžičky. 
Hlavná činnosť v oblasti štátnych hmotných rezerv je v súčasnosti, vzhľadom na nedostatočné finančné zabezpečenie, sústreďovaná predovšetkým na udržanie existujúcej materiálno-technickej základne. Analýza bezpečnostného prostredia SR a očakávaný vývoj bezpečnostnej situácie v  Európe a  vo svete však ukazuje, že sa znižuje pravdepodobnosť vzniku a závažnosť vojenských krízových situácií a naopak zvyšuje sa pravdepodobnosť, závažnosť a nepredvídateľnosť nevojenských krízových situácií a ohrození, na čo je potrebné adekvátne reagovať i v oblasti štátnych hmotných rezerv. Preto cieľom v tejto oblasti je postupnou  reštrukturalizáciou zásob štátnych hmotných rezerv vytvoriť materiálne podmienky na riešenie nevojenských krízových situácií,  resp. eliminovanie ich negatívnych dosahov na obyvateľstvo        a ekonomiku SR. 
SR dbá o znižovanie zraniteľnosti ekonomiky vytváraním zásob štátnych hmotných rezerv v súlade s požiadavkami v EÚ. V tejto súvislosti SR prostredníctvom Správy štátnych hmotných rezerv SR zabezpečuje ropnú bezpečnosť predstavujúcu súbor opatrení a činností na systémové riešenie stavu ropnej núdze v štáte, resp. krízovej situácie v zásobovaní štátu  ropou                       a vybranými ropnými výrobkami s možným vážnym dosahom na štát, ktoré majú za cieľ  predchádzať, zmierniť alebo prekonať stav ropnej núdze. Núdzové zásoby sú  určené pre riešenie krízových situácií po stránke materiálneho zabezpečenia potrieb na 90 dní priemernej spotreby SR. Nie sú nástrojom na reguláciu cien  ropných výrobkov na vnútornom trhu, pričom ich hlavou úlohou je zachovať funkčne dôležité a strategické činnosti v štáte, a to v prípade vzniku krízovej situácie spôsobenej vyčerpaním všetkých dostupných zdrojov a spôsobov v zásobovaní štátu ropou a vybranými ropnými výrobkami a riešiť tento stav v rámci  prijatých  opatrení zo strany štátu. Použitie núdzových zásob je krajným opatrením pri riešení krízovej situácie. Vytvorenie a udržiavanie núdzových zásob ropy a ropných výrobkov  je jednou z podmienok vstupu SR do EÚ. Negociačná kapitola Energetika bola v októbri r. 2001 predbežne uzatvorená s podmienkou, že SR do ukončenia prechodnej doby, t. j. do roku 2008, dosiahne núdzové zásoby v požadovanom objeme 90 dní spotreby SR. 
Na základe východiskových podmienok je predpoklad, že stanovené úlohy pre rok 2003 budú splnené. Správa štátnych hmotných rezerv SR v spolupráci so Štatistickým úradom SR zabezpečuje štatistické výkazníctvo v rámci SR zberom štatistických údajov, pričom požadované štatistické údaje o aktuálnom stave núdzových zásob Správa štátnych hmotných rezerv SR pravidelne (raz za mesiac) poskytuje Medzinárodnej energetickej agentúre pri OECD a EÚ.
V prípade, že existujú dôvody na vyhlásenie stavu ropnej núdze, stav ropnej núdze vyhlasuje vláda SR nariadením na základe návrhu predsedu Správy štátnych hmotných rezerv SR. Súčasťou zabezpečovania úlohy predchádzať a riešiť krízové situácie v čase ropnej núdze je nepretržité sledovanie vývoja na trhu s ropou a ropnými výrobkami tak, aby na základe získaných informácií sa mohlo včas a správnym spôsobom reagovať na vývoj vznikajúcej krízovej situácie. Na obmedzenie spotreby ropy a ropných výrobkov v čase stavu ropnej núdze je možné prijať opatrenia uvedené v  zákone. Na prekonanie stavu ropnej núdze sú vytvorené núdzové zásoby, o ich použití rozhodne vláda SR na základe návrhu predsedu Správy štátnych hmotných rezerv SR. Riešenie ropnej núdze je koordinované s Medzinárodnou energetickou agentúrou a EÚ. Počas stavu ropnej núdze  sú spracovatelia ropy povinní spracovať ropu a ropné polotovary z núdzových zásob na ropné výrobky a skladovatelia, prepravcovia a predajcovia sú povinní zabezpečiť skladovanie, prepravu a predaj núdzových zásob.
SR predovšetkým prostredníctvom Ministerstva pôdohospodárstva SR a Správy štátnych hmotných rezerv SR zabezpečuje v zmysle platných právnych noriem potravinovú bezpečnosť štátu ako prevenciu pred bezpečnostnými rizikami a ohrozeniami. Zníženie potravinovej bezpečnosti štátu pod prahovú úroveň je definované ako riziko, ktoré môže prerásť do ohrozenia bezpečnosti SR. Na odstránenie predpokladaných rizík, ohrození a krízových situácií sa SR zaviazala vytvárať primerané rezervy štátu. Potravinová bezpečnosť štátu v podmienkach relatívnej otvorenosti trhu je vymedzená prahom potravinovej bezpečnosti, čo znamená udržanie výrobných zdrojov a objemu produkcie minimálne na úrovni 90% predpokladanej reálnej spotreby základných komodít domácej poľnohospodárskej i potravinárskej produkcie, osobitne u potravín dennej spotreby (mlieko, mäso, chlieb a pečivo). V prípade, že podiel potravín z domácej produkcie na našom trhu poklesne u určených komodít pod úroveň 90%, prijme vláda SR dodatočné adekvátne regulačné opatrenia. Potravinová bezpečnosť štátu je z hľadiska materiálových potrieb v súčasnosti zabezpečovaná v komplexnom rozsahu komodít  tvorbou, rozmiestnením, štruktúrou, ochraňovaným skladovaním, obmenou a zámenou v kategóriách (potraviny rastlinného pôvodu, potraviny živočíšneho pôvodu, obiloviny a strukoviny).
Predmetné kategórie sú zabezpečované v špecifikácii – ryža, cukor, rastlinný olej, lieh rafinovaný, káva, mrazená hydina, mrazené mäso, konzervy, stolové maslo a dojčenská výživa. Obiloviny sú zabezpečované v štruktúre – pšenica, kukurica, raž, jačmeň a strukoviny. V súvislosti s riešením potreby vzájomnej koordinácie v oblasti zabezpečovania potravinovej bezpečnosti štátu bola Správa štátnych hmotných rezerv SR zaviazaná príslušným uznesením vlády SR v zmysle schváleného zoznamu položiek hmotných rezerv, ich minimálnych limitov a orientačných cieľových stavov mesačne predkladať Ministerstvu pôdohospodárstva SR informácie o pohybe zásob v najdôležitejších potravinárskych  komoditách spravovaných Správou štátnych hmotných rezerv SR. 
Lesy sú jedným zo základných zdrojov trvalo obnoviteľnej energetickej suroviny – dreva. Za hlavné riziká je možné považovať ohrozenie lesov emisiami a súvisiace klimatické zmeny a meteorologické javy, ktorým za nedá zabrániť a ostatné škodlivé činitele, ako sú lesné požiare a krádeže dreva.
Regionálne vodárenské spoločnosti, ako i obce zabezpečujú zásobovanie obyvateľstva a ostatných odberateľov (priemysel, poľnohospodárstvo) pitnou vodou a taktiež zabezpečujú odvádzanie odpadových vôd a ich nadväzné čistenie. Správu a prevádzku vodných tokov, nádrží vodných diel a vodárenských nádrží zabezpečuje Slovenský vodohospodársky podnik, š. p. Banská Štiavnica a čiastočne Vodohospodárska výstavba, š. p. Bratislava. Do okruhu tejto činnosti patrí aj starostlivosť o sledované vodné cesty. Je ukončená transformácia štátnych podnikov vodární a kanalizácií bezodplatným prevodom majetku štátu na obce. Vodné toky a vodné nádrže sú majetkom štátu, a preto nemôže byť správa a prevádzka vodných tokov, vodohospodárskych diel a vodárenských nádrží predmetom privatizácie. Všetky vodohospodárske diela na území SR kategórie „A“ budú vybavené Autonómnym systémom varovania a vyrozumenia. V roku 2003 prebieha realizácia II. etapy stavieb varovania a vyrozumenia na vodohospodárskych dielach. Systém je vo vysokom štádiu rozpracovanosti a to tak, že jeho zrealizovanie a následne prevádzkovanie bude do konca apríla r. 2004 na území vo vzdialenosti, ktorú dosiahne čelo prielomovej vlny do jednej hodiny.
Železnice SR sú transformované na  Železničnú spoločnosť, a. s. a Železnice SR. Železnice SR sú prevádzkovateľom dráhy a zodpovedajú za výstavbu, opravy a údržbu železničnej infraštruktúry. Uvedená činnosť zahŕňa oblasť železničných tratí a stavieb, oznamovacej               a zabezpečovacej techniky a energetiky a elektrotechniky. Železnice  majú v správe 3 657,171 km tratí, 8 787 výhybiek, 38,307 km tunelov, 42,867 km mostov.  Elektrifikovaných tratí je 1 536 km. Železnice SR v súčasnej dobe prevádzkujú 1550 km trás diaľkových káblov  a 11 600 km miestnych káblov. 
Osobnú a nákladnú železničnú dopravu v SR vykonáva Železničná spoločnosť, a. s., ktorá disponuje s 1451  hnacími vozidlami, z toho je 624 elektrických (538 rušňov, 86 vozňov) a 827 motorových (593 rušňov, 234 vozňov), 18604 nákladnými vozňami, 1571 osobnými vozňami, 277 špeciálnymi vozňami pre kombinovanú dopravu, čo plne postačuje súčasným požiadavkám ekonomiky SR. Rezervy sú však najmä v oblasti medzinárodnej železničnej dopravy.  Existuje ďalších sedem dopravcov, z  ktorých šesť prevádzkuje nepravidelnú nákladnú dopravu a jeden pravidelnú osobnú dopravu.
V organizačnej štruktúre Železníc SR vznikla nová organizačná jednotka Železníc SR -            - Železničné telekomunikácie, ktoré svoje služby poskytujú ŽSR, Železničnej spoločnosti, a. s.,        a externým zákazníkom. Železničné telekomunikácie ponúkajú služby v oblasti prenájmu              a zriaďovania telekomunikačných okruhov (analógové a digitálne okruhy), hlasových služieb         v telekomunikačnej sieti Železníc SR, dátových služieb a internetu.

Štruktúru cestnej  siete SR v súčasnosti predstavuje 312 km diaľnic, 3220 km ciest I.. triedy, 3828 km ciest II. triedy, 10391 km ciest III. triedy. Nový projekt výstavby diaľnic a rýchlostných ciest definuje harmonogram postupu prác na obdobie rokov 2001 až 2004 s výhľadom do roku 2006. Je definovaná diaľničná sieť ťahov D1 až D4 v celkovej dĺžke 659 km, ale tiež sieť rýchlostných ciest R1 až R6 v celkovej dĺžke 874 km, čím sa výstavba rýchlostných ciest spolu s programom výstavby diaľnic stala súčasťou prioritného programu. Aktualizácia nového projektu výstavby diaľnic a rýchlostných ciest na roky 2003 až 2006 stanovila finančný rámec         a tempo výstavby, pričom okrem finančných zdrojov zo štátneho rozpočtu sa počíta aj s pomocou podporných fondov EÚ a zapojením súkromného kapitálu od roku 2006, ako aj  s úvermi od Európskej investičnej banky. Investičné projekty ciest I., II. a III. triedy sa orientujú na obchvaty sídel, na riešenie bodových závad, opráv mostov, zlepšovanie kategórie ciest, rekonštrukcie ciest.
Pre medzinárodnú obchodnú vodnú dopravu sa využíva rieka Dunaj. Dunajská vodná cesta na našom úseku Dunaja je dlhá 172 km. Po Dunaji je SR priamo napojená cez kanál Rýn-Mohan-Dunaj na medzinárodnú sieť vodných ciest 15 európskych štátov. Pre verejnú dopravu  slúžia prístavy Bratislava,  Komárno a Štúrovo. Vážska vodná cesta je dlhodobá náročná investícia, ktorej realizácia sa predpokladá po etapách a je podmienená postupnou realizáciou viacúčelových vodohospodárskych diel na Váhu, rekonštrukciou vybudovaných derivačných kanálov a plavebných komôr na už vybudovaných jednotlivých vodných elektrárňach (stupňoch)               a záujmom o prepravu dostatočných objemov tovarov. Dlhodobým cieľom je splavnenie národnej vodnej cesty Bodrog na úseku od štátnej hranice SR - MR do Vojan. Je podmienená realizáciou splavnenia rieky Tisy v Maďarskej republike a dostatočnými požiadavkami na prepravu tovaru.
Majoritným dopravcom a prevádzkovateľom vodnej dopravy na Dunaji v SR je Slovenská plavba a prístavy a. s. Bratislava. Táto spoločnosť okrem vykonávania vnútrozemskej vodnej dopravy sa podieľa aj na činnosti Medzinárodného plavebného podniku INTERLICHTER so sídlom v Budapešti, ktorý združuje plavebné podniky Bulharska, Maďarska, Ruskej federácie a SR. V súčasnosti vykonávajú vodnú dopravu v SR súkromné spoločnosti.
Letecká doprava využíva Letisko M.R. Štefánika Bratislava, Letisko Košice, Letisko Poprad Tatry, Letisko Piešťany a Letisko Sliač, ktoré priamo riadi a prevádzkuje Slovenská správa letísk, a Letisko Žilina, ktoré prevádzkuje súkromná akciová spoločnosť Letisko Žilina. Správu majetku štátu tohto letiska zabezpečuje Slovenská správa letísk. Medzinárodné letiská Bratislava, Košice, Poprad, Sliač a Piešťany sú riadené v rámci Slovenskej správy letísk. 
Postavenie Národnej banky Slovenska v rámci bankového systému štátu je upravené osobitným zákonom. Úlohy plnené v období krízovej situácie sú definované v príslušných zákonoch. Z pohľadu menovej stability a bezpečnosti bankového systému štátu sú pre Národnú banku Slovenska stanovené úlohy v príslušných právnych normách a ich špecifikácia je rozpracovaná vo vnútorných právnych predpisoch banky.      
Národná banka Slovenska vykonáva predovšetkým tieto opatrenia:
-	na ochranu meny a na ochranu menových rezerv v zlate a v iných devízových hodnotách -             - zabezpečenie úlohy je vyjadrené v prijatých vnútorných právnych predpisoch,
-	na ochranu hotovostného peňažného obehu slovenskej meny vytváraním osobitných zásob peňažných prostriedkov, kde Národná banka Slovenska môže v prípade vzniku mimoriadnych, vopred nepredpokladaných situácií určiť iné lehoty platobného styku a zúčtovania dát platobného styku, určiť aj iné lehoty platobného styku, než sú ustanovené vo všeobecne záväznom právnom predpise /bližšia špecifikácia k tejto problematike je vyjadrená v zákone NR SR č. 510/2002 Z. z. o platobnom styku/.
-	v devízovej oblasti, vrátane zmenárenskej činnosti - v zmysle zákona NR SR č. 202/1995 Z. z. Devízový zákon a zákon, ktorým sa mení a dopĺňa zákon SNR č.372/1990 Zb. o priestupkoch v znení neskorších predpisov,
-	na úseku bankových služieb pre potreby zabezpečenia činnosti ozbrojených síl a ozbrojených bezpečnostných zborov  - v čase mieru a na obdobie krízovej situácie sú vypracované vnútorné právne predpisy a v príslušných lokalitách SR sú vytvorené pracoviská.
Národná banka Slovenska spolupracuje s Ministerstvom financií SR pri koordinovaní krízového plánovania bánk určených ako subjekt hospodárskej mobilizácie a  kontroluje vykonávanie opatrení hospodárskej mobilizácie. Národná banka Slovenska zatiaľ priamo nevytvára vo svojom  rozpočte rezervu na riešenie krízových situácií, v prípade potreby v súlade so zákonom Banková rada Národnej banky Slovenska rozhodne o úprave rozpočtu v prospech riešenia vzniknutej krízovej situácie.     
b)	Návrh rozvoja 
Nosným cieľom v oblasti krízového hospodárstva je kodifikovaním právnych nástrojov vytvoriť predpoklady na funkčnosť ekonomiky v krízových situáciách a upraviť plánovanie          a racionálne využívanie zdrojov SR na zabezpečenie potrieb obyvateľstva, ozbrojených síl, ozbrojených bezpečnostných zborov a ostatných zložiek.
Strategickým cieľom v oblasti hmotných rezerv je predovšetkým pokračovanie                        v prehodnocovaní štrukturálnej a množstvovej skladby komodít hmotných rezerv v súčinnosti s príslušnými ústrednými orgánmi štátnej správy s cieľom optimalizácie množstva fyzicky skladovaných zásob potrebných na krytie stanoveného časového obdobia vzniknutej krízovej situácie vzhľadom na analýzu bezpečnostného prostredia SR a očakávaný vývoj bezpečnostnej situácie v  Európe a  vo svete. Na uvedenú situáciu je potrebné adekvátne reagovať už spomínanou reštrukturalizáciou hmotných rezerv, keďže súčasný stav v tejto oblasti je zo štrukturálneho hľadiska nevyhovujúci.
Strategickým cieľom v oblasti núdzových zásob ropy a ropných výrobkov je ich dobudovanie na požadovanú 90-dňovú úroveň spotreby SR podľa požiadaviek EÚ.
Strategickým cieľom v oblasti mobilizačných  rezerv je zefektívňovanie ich účelnosti obmedzením, resp. znížením počtu ochraňovateľov  presunom týchto zásob predurčených na zabezpečenie bezpečnosti štátu do skladovacích kapacít, ktoré sú vo vlastníctve štátu. V rámci finančných možností pokračovať v zabezpečovaní zámeny zásob mobilizačných rezerv morálne zastaraných za nové a v tejto súvislosti pokračovať v prehodnocovaní skladby týchto zásob a ich znižovaní v  súčinnosti s ústrednými orgánmi štátnej správy, prehodnocovať krízové plány jednotlivých ochraňovateľov v súčinnosti s jednotlivými rezortmi s cieľom priblížiť krízové plány reálnym požiadavkám.
Strategickým cieľom v oblasti pohotovostných zásob je doplnenie chýbajúcich položiek a technických prostriedkov sortimentu pohotovostných zásob a dobudovanie programového produktu pre vytváranie informačnej databázy zdrojov pohotovostných zásob, kompatibilných s jestvujúcimi dostupnými informačnými systémami mapujúcimi aktuálne potreby a možnosti materiálového zabezpečovania krízových situácií, ktorý nadväzuje na informačný systém Ministerstva vnútra SR a orgánov miestnej štátnej správy.
Obce sa stali priamo zodpovedné za zásobovanie pitnou vodou, odvedenie odpadových vôd a ich čistenie, čo by malo mať pozitívny vplyv na kvalitatívne zlepšenie poskytovaných služieb.
Systém jedného správcu a prevádzkovateľa vodných tokov, vodných diel a vodárenských nádrží je vyhovujúci. Ťažkosti spôsobuje nedostatok vyčlenených finančných prostriedkov            v štátnom rozpočte. Ich nedostatok spôsobuje správcovi problémy pri plnení cieľov a úloh prevádzky, údržby a zabezpečenia spoľahlivej protipovodňovej ochrany územia.
Návrh rozvoja dopravy v SR s využitím železničnej dopravy je reštrukturalizácia s cieľom dosiahnuť minimálne vyrovnané hospodárenie, t. j. výdavky musia byť kryté príjmami z poplatkov za použitie dopravnej cesty, zo zisku z iných hospodárskych činností a štátnej pomoci, resp. pomoci vyšších územných celkov. Z ekologických dôvodov doplniť stav špeciálnych vozňov pre kombinovanú dopravu z vlastných prostriedkov a s pomocou štátnej dotácie. V oblasti infraštruktúry je hlavným záujmom prostredníctvom štrukturálnych fondov         a štátnych investičných dotácií zabezpečiť výstavbu hlavných železničných koridorov (transeurópska sieť) a celkové zlepšenie stavu technickej infraštruktúry. Strategickým zámerom je aj projekt modernizácie teleinformačnej siete.
V cestnej doprave rozpracovať Aktualizáciu nového projektu výstavby diaľnic a rýchlostných ciest, zabezpečiť ďalšiu prípravu a výstavbu diaľnic a rýchlostných ciest do roku 2006, vytvoriť databázu vhodných projektov na možnosť ich spolufinancovania z podporných fondov EÚ.
Vytvoriť jeden koordinačný prvok SR bezpečnostnej ochrany civilného letectva pre zainteresované rezorty a iné osoby činné v civilnom letectve SR.
Vodné cesty patria do pôsobnosti Ministerstva životného prostredia SR. Usporiadať kompetencie vo vzťahu k vodným cestám tak, aby prešli pod Ministerstvo dopravy, pôšt a telekomunikácií SR. Zriadiť príspevkovú organizáciu Správy slovenských prístavov, ktorá bude hospodáriť s majetkom štátu vo verejných prístavoch SR, ako aj budovať, spravovať a udržiavať infraštruktúru verejných prístavov a zabezpečovať rovnosť podmienok pre užívateľov.
Vzhľadom na novú situáciu vzniknutú privatizáciou komerčných bánk a zmenou vlastníckych pomerov, kedy komerčné banky (zväčša  s majetkovou účasťou  zahraničných vlastníkov) nie sú určené za subjekty hospodárskej mobilizácie  je žiaduce upraviť postavenie komerčných bánk ako subjektov hospodárskej mobilizácie a následne zabezpečiť koordináciu ich krízového plánovania. 
Čiastkový záver – odporúčania na prijatie opatrení:
-	do r. 2007 dopracovať systém krízového plánovania pre zabezpečenie funkčnosti hospodárstva v krízových situáciách,
-	do r. 2007 prehodnotiť doterajší systém  tvorby štátnych hmotných rezerv a prispôsobiť výšku zásob a komoditné zloženie štátnych hmotných rezerv podmienkam v európskom bezpečnostnom prostredí a platným normám, 
-	do r. 2008 vytvoriť núdzové zásoby ropy a ropných výrobkov a s tým súvisiace zabezpečenie riešenia stavu ropnej núdze podľa príslušných právnych predpisov,
-	prostredníctvom Správy štátnych hmotných rezerv SR komplexne za SR zabezpečovať súvisiace štatistické výkazníctvo v zmysle požiadaviek EÚ  a Medzinárodnej energetickej agentúry pri OECD,
-	do r. 2005  vypracovať a prijať nový zákon o lesoch,
-	od r. 2006 pokračovať vo výstavbe diaľničných úsekov D1, D2 a D3 a na ťahoch rýchlostných ciest R1, R2, R3 a R4, 
-	dosiahnuť  plnosplavnosť Dunajskej vodnej cesty (Koridor VII Dunaj), 
-	do r. 2009 realizovať Vážsku vodnú cestu v úseku Komárno – Piešťany vybudovaním plavebných komôr Kolárovo a Sereď, 
-	do r. 2005 zabezpečiť určenie vybraných komerčných bánk za subjekty hospodárskej mobilizácie.  

2. ZABEZPEČENIE VNÚTORNEJ BEZPEČNOSTI V BEZPEČNOSTNOM SYSTÉME  SLOVENSKEJ REPUBLIKY 
2.1.	Legislatívne
-	Ústava Slovenskej republiky,
-	ústavný zákon č. 227/2002 Z. z. o bezpečnosti štátu v čase vojny, vojnového stavu, výnimočného stavu a núdzového stavu,
-	zákon č. 387/2002 Z. z. o riadení štátu v krízových situáciách mimo času vojny a vojnového stavu.
1.1.	Štátna moc 
-	zákon NR SR č. 171/1993 Z. z. o Policajnom zbore v znení neskorších predpisov.
Čiastkový záver – odporúčania na prijatie opatrení:
-	do r. 2005 doriešiť legislatívne zabezpečenie problematiky boja proti terorizmu a extrémizmu prijatím osobitného zákona.
1.2.	Verejná moc a spoločenský poriadok 
-	zákon č. 140/1961 Zb. Trestný zákon v znení neskorších predpisov,
-	zákon č. 141/1961 Zb. o trestnom konaní súdnom (trestný poriadok) v znení neskorších predpisov, zákon SNR č. 372/1990 Zb. o priestupkoch v znení neskorších predpisov,
-	zákon NR SR č. 171/1993 Z. z. o Policajnom zbore v znení neskorších predpisov,
-	zákon č. 57/1998 Z.z. o Železničnej polícii v znení neskorších predpisov
-	zákon NR SR č. 315/1996 Z. z. o premávke na pozemných komunikáciách v znení neskorších predpisov,
-	zákon SNR č. 564/1991 Zb. o obecnej polícii v znení neskorších predpisov,
-	zákon č. 71/1967 Zb. o správnom konaní (správny poriadok) v znení zákona č. 215/2002 Z. z.,
-	zákon NR SR č. 145/1995 Z. z. o správnych poplatkoch v znení neskorších predpisov, 
-	zákon č. 135/1961 Zb. o pozemných komunikáciách (cestný zákon) v znení neskorších predpisov,
-	zákon NR SR č. 168/1996 Z. z. o cestnej doprave v znení neskorších predpisov,
-	zákon č. 381/2001 Z. z. o povinnom zmluvnom poistení zodpovednosti za škodu spôsobenú prevádzkou motorového vozidla a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení zákona           č. 95/2002 Z. z.,
-	zákon č. 379/1997 Z. z. o prevádzkovaní súkromných bezpečnostných služieb a podobných činností, o zmene a doplnení zákona č. 455/1991 Zb. o živnostenskom podnikaní (živnostenský zákon) v znení neskorších predpisov a o doplnení zákona č. 65/1965 Zb. Zákonníka práce v znení neskorších predpisov (zákon o súkromných bezpečnostných službách),
-	zákon NR SR č. 246/1993 Z. z. o strelných zbraniach a strelive a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov,
-	zákon č.190/2003 Z. z. o strelných zbraniach a strelive s účinnosťou od 1. 1. 2004,  
-	zákon č. 115/1998 Z. z. o múzeách a galériách a o ochrane predmetov múzejnej hodnoty a galerijnej hodnoty v znení neskorších predpisov,
-	zákon č. 49/2002 Z. z. o ochrane pamiatkového fondu,
-	zákon 183/2000 Z. z. o knižniciach, o doplnení zákona Slovenskej národnej rady č. 27/1987 Zb. o štátnej pamiatkovej starostlivosti a o zmene a doplnení zákona č. 68/1997 Z. z. o Matici Slovenskej v znení zákona č. 416/2001 Z. z..
Čiastkový záver – odporúčania na prijatie opatrení:
-	do r. 2010 vytvoriť právny rámec na aplikáciu polície prvého kontaktu, za predpokladu realizácie efektívnych  organizačných zmien v Policajnom zbore,
-	do r. 2005 pripraviť novelizáciu zákona o súkromných bezpečnostných službách, do ktorej obsahu bude podrobne zapracovaná oblasť ochrany objektov na komerčnom základe,
-	do r. 2006 vypracovať metodiku pre komplexné riešenie ochrany   pamiatkového fondu.
1.3.	Environmentálne hrozby, zdravotná a veterinárna starostlivosť
-	zákon č. 478/2002 Z. z. o ochrane ovzdušia a ktorým sa dopĺňa zákon č.401/1998 Z. z. o poplatkoch za znečisťovanie ovzdušia v znení neskorších predpisov (zákon o ovzduší),
-	zákon č.76/1998 Z. z. o ochrane ozónovej vrstvy Zeme a o doplnení zákona č.455/1991 Zb.         o živnostenskom podnikaní (živnostenský zákon) v znení neskorších predpisov,
-	zákon č.184/2002 Z. z. o vodách a o zmene a doplnení niektorých zákonov (vodný zákon),
-	zákon č. 261/2002 Z. z. o prevencii závažných priemyselných havárií a o zmene a doplnení niektorých zákonov,
-	zákon č. 488/2002 Z. z. o veterinárnej starostlivosti a o zmene niektorých zákonov,
-	zákon NR SR č. 152/1995 Z. z. o potravinách v znení neskorších predpisov,
-	zákon č. 140/1998 Z. z. o liekoch a zdravotných pomôckach, o zmene zákona č. 455/1991 Zb.     o živnostenskom podnikaní (živnostenský zákon) v znení neskorších predpisov a o zmene             a doplnení zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 220/1996 Z. z. o reklame v znení neskorších predpisov,
-	zákon NR SR č. 184/1993 Z. z. o krmivách.
Čiastkový záver – odporúčania na prijatie opatrení:
-	do r. 2005 pripraviť novelu zákona NR SR č. 152/1995 Z. z. o potravinách v znení neskorších predpisov.
1.4.	Štátna hranica a migrácia  
-	zákon NR SR č. 171/1993 Z. z. o Policajnom zbore v znení neskorších predpisov,
-	zákon č. 480/2002 Z. z. o azyle a o zmene a doplnení niektorých zákonov,
-	zákon č. 48/2002 Z. z. o pobyte cudzincov na území Slovenskej republiky a o zmene a doplnení niektorých zákonov,
-	zásady migračnej politiky SR prijaté uznesením vlády SR č. 846 zo 16.11.1993,
-	Dohovor o právnom postavení utečencov a Protokol týkajúci sa právneho postavenia utečencov (oznámenie Ministerstva zahraničných vecí SR č. 319/1996 Z. z.),
-	Všeobecná deklarácia ľudských práv z roku 1948,
-	 Európsky dohovor o ľudských právach,
-	Dohovor o právach dieťaťa (oznámenie Federálneho ministerstva zahraničných vecí                  č. 104/1991 Zb. ).
Čiastkový záver – odporúčania na prijatie opatrení:
-	do r. 2004 a v nasledujúcich rokoch  novelizovať zákon č. 480/2002 Z. z. o  azyle a o zmene a doplnení niektorých zákonov, resp. pripraviť nový zákon s cieľom dosiahnuť plný súlad            s azylovým právom a štandardmi EÚ,
-	do r. 2005 pripraviť novú koncepciu migračnej politiky SR,
-	do r. 2004  vypracovať dohody o uľahčení hraničného vybavovania s Ukrajinou,
-	do r. 2005 - novelizovať zákon č. 48/2002 Z. z. o pobyte cudzincov a o zmene a doplnení niektorých zákonov.
1.5.	Organizovaný zločin, terorizmus  
-	zákon č. 140/1961 Zb. Trestný zákon v znení neskorších predpisov,
-	zákon č. 141/1961 zb. o trestnom konaní súdnom (trestný poriadok) v znení neskorších predpisov,
-	zákon č. 367/2000 Z. z. o ochrane pred legalizáciou príjmov z trestnej činnosti a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov,

-	zákon č. 256/1998 Z. z. o ochrane svedka a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení zákona č. 490/2001 Z. z.,
-	zákon č. 166/2003 Z. z. o ochrane súkromia pred neoprávneným použitím informačno-               -technických prostriedkov a o zmene a doplnení niektorých zákonov (zákon o ochrane pred odpočúvaním),
-	zákon NR SR č. 171/1993 Z. z. o Policajnom zbore v znení neskorších predpisov.
Čiastkový záver – odporúčania na prijatie opatrení:
-	do r. 2005 rekodifikovať Trestný zákon a Trestný poriadok,
-	do r. 2004 prijať zákon o špeciálnom prokurátorovi
-	prijať zákon o špeciálnom súde.
1.6.	Ochrana, komunikačné a informačné systémy
-	zákon NR SR č. 42/1994 Z. z. o civilnej ochrane obyvateľstva v znení neskorších predpisov,
-	zákon č. 314/2001 Z. z. o ochrane pred požiarmi v znení zákona č. 438/2002 Z. z.,
-	zákon č. 315/2001 Z. z. o Hasičskom a záchrannom zbore v znení neskorších predpisov, 
-	zákon  č. 129/2002 Z. z. o integrovanom záchrannom systéme,
-	zákon NR SR č. 130/1998 Z. z. o mierovom využívaní jadrovej energie a o zmene a doplnení zákona č.174/1968 Zb. o štátnom odbornom dozore nad bezpečnosťou práce v znení zákona NR SR č. 256/1994 Z. z. v znení zákona č. 470/2002 Z. z.,
-	zákon NR SR č. 272/1994 Z. z. o ochrane zdravia ľudí v znení neskorších predpisov,
-	zákon NR SR č. 261/2002 Z. z. o prevencii závažných priemyselných havárií a o zmene a doplnení niektorých zákonov,
-	zákon NR SR č.414/2002 Z. z. o hospodárskej mobilizácii.
Čiastkový záver – odporúčania na prijatie opatrení:
-	do r. 2005 pripraviť legislatívny návrh zákona na vypracovanie problematiky ohrození nevojenského charakteru. 
1.7.	Hospodárstvo, ekonomika a finančníctvo 
-	zákon č. 414/2002 Z. z. o hospodárskej mobilizácii  a o zmene zákona Národnej rady SR          č. 274/1993 Z. z. o vymedzení pôsobnosti orgánov vo veciach ochrany spotrebiteľa v znení neskorších predpisov,
-	zákon NR SR č.82/1994 Z. z. o štátnych hmotných rezervách v znení neskorších predpisov,
-	zákon NR SR č. 170/2001 Z. z. o núdzových zásobách ropy a ropných výrobkov a o riešení stavu ropnej núdze,
-	zákon č. 491/2001 Z. z. o 	organizovaní trhu s vybranými poľnohospodárskymi výrobkami,
-	zákon NR SR č. 285/1995 Z. z. o rastlinolekárskej starostlivosti v znení zák. č. 471/2001 Z. z.,
-	zákon NR SR č. 152/1995 Z. z. o potravinách v znení neskorších predpisov,
-	zákon č. 215/2001 Z. z. o ochrane genetických zdrojov rastlín pre výživu a poľnohospodárstvo,
-	zákon č. 61/1977 Zb. o lesoch v znení neskorších predpisov,
-	zákon č. 100/1977 Zb. o hospodárení v lesoch a štátnej správe lesného hospodárstva v znení neskorších predpisov,
-	 zákon č. 543/2002 Z. z. o ochrane prírody a krajiny,
-	zákon č. 184/2002 Z. z. o vodách a o zmene a doplnení niektorých zákonov (vodný zákon),
-	zákon SNR č. 135/1974 Zb. o štátnej správe vo vodnom hospodárstve,
-	zákon č. 442/2002 Z. z. o verejných vodovodoch a verejných kanalizáciách a o zmene a doplnení zákona č. 276/2001 Z. z. o regulácii v sieťových odvetviach,
-	zákon SNR č. . 369/1990 Zb. o obecnom zriadení v znení neskorších predpisov,
-	zákon NR SR č. 258/1993 Z. z. o Železniciach Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov,
-	zákon NR SR č.    164/1996 Z. z. o dráhach a o zmene zákona č. 455/1991 Zb. o živnostenskom
  podnikaní (živnostenský zákon) v znení neskorších predpisov, 
-	zákon NR SR č. 168/1996 Z. z. o cestnej doprave v znení neskorších predpisov,
-	zákon NR SR č. 455/1991 Zb. o živnostenskom podnikaní (živnostenský zákon) v znení neskorších predpisov,
-	zákon NR SR č.315/1996 Z. z. o premávke na pozemných komunikáciách v znení neskorších predpisov,
-	zákon č. 338/2000 Z. z. o vnútrozemskej plavbe a o zmene a doplnení niektorých zákonov,
-	zákon č. 264/1999 Z. z. o technických požiadavkách na výrobky a o posudzovaní zhody a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení zákona č. 436/2001 Z. z.,
-	zákon č. 435/2000 Z. z. o námornej plavbe,
-	zákon č. 143/1998 Z. z. o civilnom letectve (letecký zákon) a o zmene a doplnení  niektorých zákonov v znení zákona č. 37/2002 Z. z.,
-	nariadenie vlády SR č. 180/2001 Z. z., ktorým sa ustanovujú podrobnosti o technických požiadavkách a o postupoch posudzovania zhody na plavidlá určené na rekreačné účely,
-	nariadenie vlády SR č. 243/2001 Z. z., ktorým sa ustanovujú podrobnosti o technických požiadavkách a postupoch posudzovania zhody na námorné vybavenie v znení nariadenia vlády SR č. 307/2002 Z. z.,
-	zákon  Národnej rady Slovenskej republiky č. 566/1992 Zb. o Národnej banke Slovenska v znení neskorších predpisov,
-	zákon č. 483/2001 Z. z. o bankách a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších  predpisov,
-	zákon č. 510/2002 Z. z. o platobnom styku a o zmene a doplnení niektorých zákonov. 
Čiastkový záver – odporúčania na prijatie opatrení:
-	novelizovať zákon NR SR č.82/1994 Z. z. o štátnych hmotných rezervách v znení zákona NR SR č. 169/2001 Z. z. tak, aby bol v súlade s novoprijatými právnymi normami v oblasti bezpečnosti SR,
-	vydať metodické usmernenie na realizáciu opatrení na riešenie stavu ropnej núdze v zmysle zákona NR SR č. 170/2001 o núdzových zásobách ropy a ropných výrobkov a o riešení stavu ropnej núdze,
-	do r. 2005 vypracovať návrh zákona o lesoch, 
-	do r. 2006 legislatívne zabezpečiť ochranu civilného letectva SR s dôrazom na národný program bezpečnostnej ochrany civilného letectva.   
2.2.	Ľudské zdroje
1.1.	Štátna moc 
Ochrana osobnej bezpečnosti ústavných činiteľov a ochrany diplomatických misií v riadení ľudských zdrojov je orientácia zameraná na ich kvalitu podľa určených kritérií pre osobné, osobnostné a odborné predpoklady uchádzača. Vykonávaný je výber a zaraďovania policajtov a zamestnancov tak, aby boli optimálne využité ich vedomosti, schopnosti a zručnosti. Príprava a výcvik je zabezpečovaný vlastným špecializovaným pracoviskom so zameraním na výcvik a orientáciu (zdokonaľovanie, tréning) policajtov, ktorý je zabezpečovaný tak, aby boli pripravení samostatne zvládnuť požiadavky zastavaného funkčného miesta, na prípadnú zmenu služobného zaradenia v rámci organizačného celku, aby boli flexibilní a spôsobilí vykonávať vysoko odborné špecializované činnosti a niesť plnú zodpovednosť za vlastné rozhodnutia. Súčasťou výcviku je aj príprava na zvládnutie základných zásad diplomatickej praxe. 
Čiastkový záver – odporúčania na prijatie opatrení:
-	do r. 2006 vytvoriť špecializovaný aparát zameraný na odhaľovanie a objasňovanie trestnej činnosti súvisiaci s extrémizmom,
-	zvýšiť efektívnosť justície pri posudzovaní boja s extrémizmom a vyčleniť špeciálnych sudcov, ktorí budú špecializovaní na trestnú činnosť extrémistov,
-	zvyšovať početné stavy pri ochrane ústavných činiteľov a diplomatických misií.
1.2.	Verejná moc a spoločenský poriadok 
Systemizované tabuľkové miesta policajtov služby poriadkovej polície sú v súvislosti s realizáciou skráteného vyšetrovania podhodnotené, keďže plnenie úloh vyplývajúcich z tohto inštitútu je na úkor priameho výkonu hliadkovej a obchôdzkovej služby v teréne a priameho kontaktu s občanmi. V Policajnom zbore chýba ucelená koncepcia kariérneho postupu, čo má v mnohých prípadoch za následok absenciu motivačného faktora.  
Súčasná úroveň pracovnej zaťaženosti policajtov útvarov služby poriadkovej polície Policajného zboru vzhľadom na rozsah plnených úloh je na hranici maximálneho využitia.
Po prerozdelení tabuľkových miest policajtov po roku 1997 v súvislosti s územnosprávnym členením SR bol zaznamenaný presun systemizovaných tabuľkových miest policajtov zo služby dopravnej polície v prospech iných služieb Policajného zboru, čím došlo k oslabeniu priameho výkonu služby v rámci dohľadu nad bezpečnosťou a plynulosťou cestnej premávky.
Zavedením inštitútu skráteného vyšetrovania došlo k nárastu administratívnej zaťaženosti policajtov služby dopravnej polície Policajného zboru zaradených na úseku objasňovania dopravných nehôd. Systemizované stavy útvarov služby dopravnej polície Policajného zboru zabezpečujúcich objasňovanie dopravných nehôd sú určené tak, že spravidla postačujú iba na zabezpečenie nepretržitých výjazdových služieb na miesta dopravných nehôd, pričom nie je možné zabezpečiť efektívne vykonávanie ďalších úkonov skráteného vyšetrovania.
      Na úseku správnych agend je v súčasnosti zabezpečované plnenie úloh s maximálnym úsilím, pretože prechod správnych agend na okresné úrady (obce) je neustále odsúvaný na neskoršie termíny. Napriek nárastu a náročnosti práce na úseku evidencie vozidiel ostávajú nemenné aj systemizované stavy policajtov a občianskych zamestnancov. Pracovníci zaradení na úseku správnych agend spravidla vykonávajú zároveň aj úkony spojené so skúškami vodičov         a vodičskými preukazmi.   
Systemizované tabuľkové miesta policajtov služby dopravnej polície Policajného zboru zaradených na okresných dopravných inšpektorátoch okresných riaditeľstiev Policajného zboru, najmä na úseku skráteného vyšetrovania sú vzhľadom na rozsah plnených úloh dlhodobo podhodnotené, vrátane ich súčasného platového ohodnotenia. 
Systemizované tabuľkové zloženia počtov policajtov a pracovníkov  ochrany objektov sú na všetkých jej úrovniach organizačnej štruktúry Policajného zboru podhodnotené. Tento stav je výrazný najmä na krajských riaditeľstvách Policajného zboru zriadených v roku 1998 v rámci nového územného a správneho členenia SR. Súčasný tabuľkový stav na výkonných článkoch už nezodpovedá zvýšenému rozsahu vykonávanej činnosti a nárokom na  odborné vedomosti personálneho stavu. Rovnaká situácia je pri zabezpečovaní zákrokov k objektom pripojeným na strediská registrovania poplachov. 
Úsek zbraní a streliva si na všetkých úrovniach vyžaduje zabezpečenie kvalifikovanými pracovníkmi. V súčasnosti je predmetná oblasť dostatočne zabezpečená ľudskými zdrojmi. Vzhľadom na novú právnu úpravu a v súvislosti so vstupom SR do EÚ sa rozširuje a narastá aj počet úloh, ktoré bude v tejto súvislosti potrebné zabezpečovať. Novou úlohou pre Policajný zbor je tiež „kontrola vojenských strelných zbraní“. Uvedená problematika nie je v súčasnosti dostatočne zabezpečená, čo sa vzhľadom na závažnosť medzinárodnej bezpečnostnej situácie stáva nevyhnutnosťou. Policajný zbor taktiež preberá  kompletnú agendu a kontrolnú činnosť nad podnikateľmi na úseku zbraní a streliva.

Problém ochrany zbierkových predmetov môže byť so  zabezpečením ľudských zdrojov  v prípade kultúrnych pamiatok, keď vlastník hnuteľnej kultúrnej pamiatky nemá dostatok vlastných zamestnancov na zabezpečenie ochrany kultúrnej pamiatky, resp. na jej presun na bezpečné miesto. Múzeá a galérie majú v podstate ľudské zdroje zabezpečené zo svojich zamestnancov. 
Čiastkový záver – odporúčania na prijatie opatrení:
-	do r. 2004 realizovať komplexný presun činností vyplývajúcich z inštitútu skráteného vyšetrovania z obvodných oddelení Policajného zboru na pripravované organizačné zložky justičnej a kriminálnej polície Policajného zboru, resp. odbory a oddelenia skráteného vyšetrovania, ktoré budú zabezpečovať realizáciu skráteného vyšetrovania,
-	do r. 2005 zaviesť komplexný systém kariérneho postupu v Policajnom zbore, 
-	do r. 2010 pretransformovať službu poriadkovej polície Policajného zboru na políciu prvého kontaktu,
-	do r. 2005 vytvoriť podmienky pre kvalitné a efektívne vykonávanie úkonov skráteného vyšetrovania policajnými orgánmi služby dopravnej polície, najmä zvýšiť počet systemizovaných miest policajných orgánov, zabezpečiť ich personálne obsadenie a primerané platové ohodnotenie,
-	do r. 2005 vypracovať v spolupráci s príslušnými zložkami koncepciu vzdelávania a výchovy určených pracovníkov Policajného zboru v oblasti krízového manažmentu,
-	zvýšiť početné stavy tabuliek na všetkých úrovniach služby ochrany objektov i zásahových skupín,
-	do r. 2005 zabezpečiť  doplnenie  súčasných  tabuľkových  stavov policajtov na príslušných útvaroch zabezpečujúcich plnenie úloh na úseku zbraní a streliva, na každom minimálne           o dvoch policajtov so špecializovaným stupňom odborného vzdelania  v Policajnom zbore.
1.3.	Environmentálne hrozby, zdravotná a veterinárna starostlivosť
 V rámci reorganizácie všeobecnej štátnej správy v roku 2004 prechádzajú kompetencie terajších okresných úradov a krajských úradov v oblasti ochrany vôd, ochrany ovzdušia, nakladania s odpadmi a manažmentu environmentálnych rizík (terajšie odbory životného prostredia) na obvodné a krajské úrady životného prostredia, ktoré sa budú postupne zriaďovať. Predpokladá sa zriadenie 46 obvodných a 8 krajských úradov životného prostredia. Personálne budú tieto úrady obsadzované doterajšími pracovníkmi odborov životného prostredia okresných úradov a krajských úradov.
 Personál rezortu zdravotníctva spĺňa stanovené kritériá pre odborný výkon poskytovania zdravotnej starostlivosti.  V štátnych zdravotníckych zariadeniach zamestnanci spĺňajú stanovené kvalifikačné predpoklady. Všeobecne prevláda prezamestnanosť, ktorá sa postupne rieši prebiehajúcou reformou rezortu. V neštátnych zdravotníckych zariadeniach sa kvalita personálu zabezpečuje prostredníctvom licencií.
Veterinárna oblasť je zabezpečovaná Štátnou veterinárnou a potravinovou správou SR, krajskými veterinárnymi a potravinovými správami, regionálnymi veterinárnymi a potravinovými správami. V súčasnom období je neobsadených 119 funkcii Štátna veterinárna a potravinová správa SR vypracováva v spolupráci s Inštitútom vzdelávania veterinárnych lekárov v Košiciach koncepciu špecializovanej prípravy veterinárnych lekárov a riadi špecializovanú prípravu veterinárnych lekárov a iné formy ďalšieho vzdelávania veterinárnych lekárov a inšpektorov potravinového dozoru s cieľom prehlbovania, zdokonaľovania a rozširovania ich odbornej spôsobilosti na kvalifikovaný výkon odborných činností. 
Čiastkový záver – odporúčania na prijatie opatrení:
-	z miestnej štátnej správy oddelimitovať plnenie úloh na špecializovanú štátnu správu životného prostredia a doplniť pracovníkov v oblasti odpadového hospodárstva v súvislosti s pripravovanou novelou zákona o odpadoch,
-	personálne doplniť pracovníkov v oblasti manažmentu environmentálnych rizík. 
1.4.	Štátna hranica a migrácia  
 Značný nedostatok ľudských zdrojov je pri ochrane štátnej hranice, najmä s Ukrajinou, ako budúcej vonkajšej hranice EU. Je značný nedostatok pracovníkov vykonávajúcich kontrolu pobytu cudzincov na území SR. Nie je možnosť vykonávať kontrolu v potrebnom rozsahu a vzniká priestor pre nelegálne pobyty na území SR. Problémom migračného úradu Ministerstva vnútra SR je, že tabuľkové miesta rozhodovačov, či analytikov sa ťažko obsadzujú kvalifikovanými pracovníkmi. Príčinou je, že sa požaduje vysokoškolské vzdelanie (predovšetkým právnické) a ovládanie cudzieho jazyka, a preto pre mladých ľudí z  pohľadu finančného ohodnotenia, ako aj odborného rastu je to práca neperspektívna. Táto skutočnosť má za následok aj značnú fluktuáciu.
Čiastkový záver – odporúčania na prijatie opatrení:
-	do r. 2005 doplniť počty policajtov na štátnej hranici s Ukrajinou na doporučované stavy s minimálnym počtom 50 policajtov na každom základnom útvare,
-	do r. 2004 na úseku azylovej procedúry vykonať analýzu kvalifikačných požiadaviek                    a platového zaradenia  na jednotlivých funkčných miestach,
-	do r. 2010 po vstupe medzi krajiny Schengenu postupne presúvať sily z ochrany vnútornej štátnej hranice na výkon kontroly pobytov cudzincov,
-	posilňovať  personálne kapacity migračného úradu Ministerstva vnútra SR, najmä z pohľadu vybavovania žiadostí o azyl a vytvárania ďalších potrebných kapacít záchytných táborov             a záchytných miest na letiskách pre žiadateľov o azyl.
1.5.	Organizovaný zločin, terorizmus  
Systemizované tabuľkové zloženia počtov policajných orgánov služby kriminálnej polície Policajného zboru sú v súvislosti so skráteným vyšetrovaním podhodnotené, pretože plnenie úloh vyplývajúcich z tohto inštitútu je na úkor kvalitnej operatívnopátracej činnosti. Hlavnou náplňou policajta kriminálnej polície je odhaľovanie a dokumentovanie trestnej činnosti. Zavedením skráteného vyšetrovania aj na útvaroch kriminálnej polície táto najzákladnejšia činnosť kriminálnej služby utrpela na svojej kvalite. V súčasnej dobe absentuje kariérny systém. Dochádza tým k obsadzovaniu funkcií nedostatočne pripravenými jednotlivcami, čo má často za následok pokles výkonnosti podriadených pracovníkov.      
 Čiastkový záver – odporúčania na prijatie opatrení:
-	do r. 2005 zvýšiť početné stavy tabuliek na všetkých úrovniach kriminálnej polície a postupné budovanie samostatných špecializovaných pracovísk zastrešujúcich konkrétnu problematiku trestnej činnosti,
-	zaviesť inštitút kariérneho postupu, čím sa dosiahne skvalitnenie činnosti celého  Policajného zboru,
-	skvalitňovať prípravu policajtov v oblasti operatívnopátracej činnosti formou domácich  školení a zahraničných stáží.
1.6.	Ochrana, informačné a komunikačné systémy
Činnosť a výslednosť opatrení civilnej ochrany je závislá od personálnej naplnenosti                a odbornej pripravenosti riadiacich orgánov i výkonných zložiek vykonávajúcich záchranné, lokalizačné a likvidačné práce po vzniku mimoriadnych udalostí na všetkých stupňoch riadenia štátnej správy, ako aj samosprávy. Tendencia sústavného znižovania počtu zamestnancov v štátnej správy dolieha i na orgány plniace úlohy civilnej ochrany, a to najmä na úrovni miestnej štátnej správy.
Súčasné počty vzhľadom na nárast úloh bude potrebné v Hasičskom a záchrannom zbore zvýšiť v rokoch 2004-2007 o predpokladaný nárast   556 miest.
V súvislosti s personálnym zabezpečením integrovaného záchranného systému                        v koordinačných strediskách nie sú obsadené miesta zo základných záchranných zložiek. Vzhľadom na uvedené riešia v súčasnosti krajské úrady personálne zabezpečenie koordinačných stredísk z radov zamestnancov  krajských úradov a okresných úradov  vytvorením  12 štátno-        -zamestnaneckých miest na každom krajskom úrade, pričom sa využívajú i poznatky z pripravovanej reformy verejnej správy. Takto bude možné zabezpečiť  v počiatočnom období nepretržitý výkon činnosti koordinačného strediska dvomi pracovníkmi  na zmene.
Výkon štátneho dozoru v oblasti nakladania s rádioaktívnymi odpadmi a vyraďovania jadrových zariadení z prevádzky je zabezpečovaný na 9 jadrových zariadeniach (Republikové úložisko rádioaktívneho odpadu, Technológie na spracovanie a úpravu rádioaktívneho odpadu, jadrové elektrárne A-1, jadrové elektrárne  V-1 (1. aj 2. blok), jadrové elektrárne V-2 (1. aj 2. blok), jadrové elektrárne  Mochovce (1. aj 2. blok), Experimentálna bitúmenačná linka Výskumného ústavu jadrových elektrárni, Experimentálna spaľovňa Výskumného ústavu jadrových elektrární, Medzisklad vyhoreného jadrového paliva.
Čiastkový záver – odporúčania na prijatie opatrení:
-	prihliadnuc na záväzok SR odstaviť 1. a 2. blok jadrovej elektrárne V-1 v Jaslovských Bohuniciach v r. 2006 a 2008 a z tohto záväzku vyplývajúce povinnosti SR, dostatočne personálne posilniť oblasť vyraďovania jadrového zariadenia z prevádzky,
-	personálne posilniť oblasť nakladania s rádioaktívnym odpadom v súvislosti s novými aktivitami pri nakladaní s rádioaktívnym odpadom, ako je výstavba centra pre finálne spracovanie kvapalného rádioaktívneho odpadu v Mochovciach,
-	do r. 2005 vyčleniť dostatočné finančné prostriedky na zabezpečenie personálneho zabezpečenia činností  vykonávajúceho dozor nad fyzickou ochranou ,
-	stabilizovať počet zamestnancov  plniacich úlohy krízového manažmentu na všetkých stupňoch riadenia.

1.7.	Hospodárstvo, ekonomika a finančníctvo 
Z hľadiska úloh v oblasti pripravenosti na riešenie krízových situácií,  ako aj úloh vyplývajúcich z medzinárodných vzťahov v oblasti vstupu SR do NATO a EÚ,  narastá potreba doplnenia pracovných pozícií zabezpečujúcich činnosti. Je potrebné zdôrazniť pretrvávajúci nedostatok v oblasti personálnej zabezpečenosti pri realizácii nových úloh vyplývajúcich zo zavŕšenia integračného procesu SR do EÚ a NATO. 
Zamestnanosť v poľnohospodárstve stále, i keď už miernejšie, klesá. Na úseku rastlinnej výroby poľnohospodárske podniky využívajú striedavú prácu, a to tak, že časť zamestnancov v zimnom období je nezamestnaná a poberá podporu. Z tohto pohľadu už ďalšie znižovanie pracovných síl nie je nutné. Kvalifikovaných ľudí zo škôl je dostatok, no organizácie ich nemajú možnosť zaplatiť.
Lesné hospodárstvo a potravinárstvo je v súčasnosti súčasťou okresných úradov a krajských úradov, čo neumožňuje dostatočne operatívne riadenie a kvalitné fungovanie, preto sa v rámci decentralizácie prijalo vytvorenie špecializovanej štátnej správy lesného hospodárstva                   a potravinárstva. Fungovanie ostatných častí je riešené prostredníctvom príspevkových organizácií Ministerstvo pôdohospodárstva SR – Lesnícky výskumný ústav zabezpečuje fungovanie lesníckej ochranárskej služby, Lesoprojekt zabezpečuje informačné systémy a plánovanie. Tieto orgány sú personálne poddimenzované.
Činnosti na úseku vodného hospodárstva boli zabezpečované štátnym podnikom Slovenský vodohospodársky podnik, Banská Štiavnica. Súčasný stav je postačujúci. 
Železnice SR v súčasnosti tvoria zamestnanci železničnej dopravnej cesty. Ostatní zamestnanci zabezpečujú v rámci odštepných závodov Železníc SR pomocné výkony pre hlavnú činnosť a ďalšie výkony v rámci predmetu podnikania. 
Všetky činnosti v rámci cestného hospodárstva sú zabezpečované účelovou rozpočtovou organizáciou Ministerstva dopravy, pôšt a telekomunikácií SR, Slovenskou správu ciest. Eliminácia slabých stránok organizačnej štruktúry, zníženie administratívnej náročnosti a pre zefektívnenie riadenia je navrhnuté zavedenie procesnej organizačnej štruktúry v etapách: aplikácia procesnej organizačnej štruktúry riadenia, aplikácia diagnostiky a riadenia výkonnosti procesov, aplikácia systému riadenia kvality, aplikácia totálneho riadenia kvality. Je zavedený jednotný systém riadenia cestného hospodárstva v rámci celého Slovenska. Cestná nákladná doprava je už transformovaná a sprivatizovaná. Pravidelnú autobusovú dopravu vykonáva 17 akciových spoločností. Na akciách týchto obchodných spoločností má stále ešte 51% podiel Fond národného majetku.
Menová stabilita, bezpečnosť bankového systému štátu  – z pohľadu „ľudských zdrojov“ sú v prostredí Národnej banky Slovenska vytvorené podmienky pre plnenie úloh, zriadené sú orgány krízového riadenia na úrovni ústredia i pobočiek, v ktorých sú zastúpení vedúci zamestnanci banky.
Čiastkový záver – odporúčania na prijatie opatrení:
-	v r. 2007 – 2010 vytvoriť systém odbornej prípravy kvalifikovaného personálu a jeho stabilizáciu pre riešenie krízových situácií a oblasť hospodárskej mobilizácie vytvorením systematizovaných miest v štátnej sfére, 
-	v r. 2007 – 2010 zvyšovať úroveň vedomostí v oblasti prípravy krízového manažmentu                a hospodárskej mobilizácie v podnikateľskom sektore,
-	do r. 2005 zvýšiť počet systemizovaných miest pre Správu štátnych hmotných rezerv SR tak, aby mohli byť v plnom rozsahu zabezpečované úlohy vyplývajúce pre Správu štátnych hmotných rezerv SR z členstva v EÚ, ako aj úlohy určované príslušnými právnymi normami a ďalšími záväznými predpismi a úlohy vyplývajúce z príslušných uznesení vlády SR.

2.3.	Materiálne a technické 
1.1.	Štátna moc 
Ochrana osobnej bezpečnosti ústavných činiteľov a ochrany diplomatických misií, jej materiálne a technické zabezpečenie možno celkovo hodnotiť ako nevyhnutne postačujúce na zabezpečenie súčastných úloh. Určité rezervy sú v technickom zabezpečení ochrany niektorých trvale chránených určených objektov z dôvodu obmedzených finančných zdrojov. I výpočtová technika je z dôvodu jej zastaranosti značne poruchová a ani kapacitne nedostačujúca.
Čiastkový záver – odporúčania na prijatie opatrení:
-	do r. 2005  komplexne zabezpečiť odbor špeciálnej ochrany,
-	priebežne zabezpečovať obnovu a doplnenie automobilovej, spojovacej a výpočtovej techniky, výzbroje a výstroja na jednotlivých úsekoch činností v ochrane ústavných činiteľov                    a diplomatických misií. 

1.2.	Verejná moc a spoločenský poriadok 
Materiálno-technické vybavenie základných útvarov Policajného zboru (obvodných oddelení Policajného zboru) nie  je na dostatočnej úrovni. Taktiež materiálno-technické dovybavenie poriadkových jednotiek Policajného zboru neprebieha z časového hľadiska na požadovanej úrovni.
Materiálne a technické vybavenie služby dopravnej polície možno charakterizovať v súčasnosti ako nevyhnutne postačujúce. Nie celkom vyhovujúca je úroveň obmeny                    a modernizácie technických prostriedkov používaných na dokumentovanie miest dopravných nehôd, na dokumentovanie priestupkov proti bezpečnosti a plynulosti cestnej premávky               a technickej spôsobilosti vozidiel, najmä v dynamike cestnej premávky (moderné digitálne fotoaparáty a videokamery). 
      Na úseku správnych agend je v súčasnosti situácia zvládaná s maximálnym úsilím, pretože prechod správnych agend na okresné úrady (obce) je neustále odsúvaný na neskoršie termíny, pričom technika používaná na tomto úseku sa neobnovuje aj napriek nárastu objemu a náročnosti práce.
Materiálno-technické vybavenie oddelení Železničnej polície umožňuje plnenie len základných úloh. Pretrvávajú problémy v zabezpečovaní vhodných služobných priestorov a ich vybavení a to najmä  technikou, ktorá by umožňovala plnohodnotné využívanie integrovaných informačných systémov.
Nedostatočné materiálne podmienky v súčasnej dobe neumožňujú modernizovať strediská registrovania poplachov. Rovnako vybavenie pracovísk služby ochrany objektov na krajských riaditeľstvách Policajného zboru výpočtovou a meracou technikou z hľadiska kvality je nevyhovujúce. 
Materiálne a technické vybavenie pracovísk Policajného zboru zabezpečujúcich plnenie úloh na úseku zbraní a streliva v súčasnom období je na nevyhovujúcej úrovni. Najmä výpočtová technika je na pokraji životnosti, jej časté poruchy znemožňujú riadne a efektívne plnenie úloh na tomto úseku. K novým úlohám, ktoré bude potrebné zabezpečiť od roku 2004, patrí zavedenie nového informačného systému o zbraniach, strelive a strelniciach. Uvedený informačný systém, však nie je možné viesť na zastaraných termináloch WYSE, keďže pre Ministerstvo vnútra SR vyplýva dňom vstupu do EÚ povinnosť poskytovať údaje o preprave zbraní alebo streliva členským štátom EÚ.
Časť múzeí a galérií má pripravenú obalovú techniku na prípadný transport zbierkových predmetov do bezpečných priestorov v prípade vzniku krízovej situácie. Pri kontrolnej činnosti sa kontroluje stav vypracovania krízového plánu a jeho reálnosť. Nevýhodou je, že obalová technika a transportná technika sú finančne náročné a nezabezpečuje sa prostredníctvom tvorby mobilizačných a hmotných rezerv. V mnohých prípadoch sú to umŕtvené investície. Časť obalovej techniky sa dá použiť pri bežnej činnosti, keď sa zbierkové predmety zapožičiavajú sa výstavy, resp. iným múzeám.
Čiastkový záver – odporúčania na prijatie opatrení:
-	do r. 2006 realizovať  materiálno – technické  dovybavenie  vybraných skupín poriadkových  jednotiek  Policajného zboru prostriedkami individuálnej ochrany policajtov a potrebnou technikou, 
-	do r. 2008 zabezpečiť systematické celoplošné vybavenie základných útvarov služby poriadkovej polície Policajného zboru kvalitnou počítačovou technikou vybavenou príslušným kancelárskym softvérom a aplikačným vybavením umožňujúcim lustráciu v Policajných evidenciách,
-	do r. 2008 Železničnú políciu vybaviť kvalitnou počítačovou technikou, obmeniť inventárne zariadenie,
-	do r. 2010 realizovať prezbrojenie policajtov zaradených na základných útvaroch služby poriadkovej polície Policajného zboru,
-	do r. 2010 zabezpečiť intenzívnejšiu obmenu vozidlového parku základných útvarov služby poriadkovej polície Policajného zboru,
-	do r. 2010 zabezpečiť systematickú celoplošnú obmenu starého, poškodeného a zničeného inventárneho zariadenia obvodných oddelení Policajného zboru, vybudovať kultúrne a prívetivé prostredie najmä vstupných priestorov obvodných oddelení Policajného zboru, priestorov stálej služby a hygienických zariadení,
-	do r. 2010 a priebežne vybudovať spoľahlivý informačný systém Policajného zboru vyhovujúci požiadavkám praxe a zabezpečiť pripojenie všetkých základných útvarov služby poriadkovej polície Policajného zboru do tohto systému,
-	zabezpečiť podľa vývoja modernizácie technických prostriedkov výmenu zastaraných typov fotoaparátov a videokamer,
-	do r. 2004 zabezpečiť server na prevádzku informačného systému zbraní a streliva s cieľom výdaja dát do zahraničia,
-	realizovať budovanie stredísk registrovania poplachov v ďalších mestách s  postupným pokrytím celého územia SR,
-	zlepšiť materiálne a technické vybavenie odborných pracovísk služby ochrany objektov
-	do r. 2004 zabezpečiť po 1 ks pracovnej stanice PC s príslušným software na každý  útvar Policajného zboru realizujúci plnenie úloh na úseku zbraní a streliva,
-	do r. 2004 zabezpečiť laminátor a tlačiareň dokladov na každý  útvar Policajného zboru realizujúci plnenie úloh na úseku zbraní a streliva,
-	do r. 2005 zabezpečiť služobné motorové vozidlo na každý  útvar Policajného zboru realizujúci plnenie úloh na úseku zbraní a streliva,
-	do r. 2005 v spolupráci s Pamiatkovým úradom SR vydať metodiku odborného zabezpečenia ochrany pamiatok.
1.3.	Environmentálne hrozby, zdravotná a veterinárna starostlivosť
Systém včasného varovania a prevencie neumožňuje plnenie úloh aj pri povodňových situáciách.
Materiálne a technické vybavenie zabezpečuje dostatočné a primerané poskytovanie zdravotnej starostlivosti občanom SR. Problémovou oblasťou je technický park záchrannej zdravotnej služby, ktorý sa postupne zdokonaľuje.
Materiálne a technické vybavenie pracovníkov vo veterinárnej oblasti umožňuje zabezpečovať úlohy, avšak toto vybavenie je technicky a morálne zastarané. Činnosť inšpektorov misie úradu EÚ zhodnotila činnosť Štátnej veterinárnej správy SR a ňou riadených organizácii bez závažných negatívnych zistení. SR bude k 01.05.2004 spĺňať v oblasti veterinárnej starostlivosti a potravinového dozoru požiadavky EÚ. Potreba doplňovania novej techniky je hlavne na Štátnych veterinárnych a potravinových ústavoch a Hraničnej veterinárnej službe. V súčasnom období sa dôraz kladie na materiálne vybavenie Hraničnej veterinárnej služby, ktorá bude špecializovaná na dvoch hraničných prechodoch.
Čiastkový záver – odporúčania na prijatie opatrení:
-	do  vstupu do  EÚ plne implementovať ADNS systém,
-	do r. 2006 dobudovať systém včasného varovania a prevencie a pripojenie na systém CIRCA EÚ pre rýchly výstražný systém pre potraviny a krmivá,
-	do  r.  2006 dobudovať systém včasného varovania a prevencie,
-	do r. 2008 zmodernizovať vybavenie pre všetky organizácie, ktoré vykonávajú veterinárnu starostlivosť a potravinový dozor.
1.4.	Štátna hranica a migrácia  
Materiálne a technické vybavenie útvarov Policajného zboru vykonávajúcich ochranu štátnej hranice je nedostačujúce a nevyhovujúce. Nie je technické vybavenie na medzinárodných letiskách a hraničných priechodoch. Vybudovať spoločné konzultačné pracoviská na jednotlivých úsekoch štátnych hraníc. Migračný úrad Ministerstva vnútra SR je materiálne a technicky vybavený na uspokojivej úrovni, nedostatočné je jeho priestorové vybavenie. 

Čiastkový záver – odporúčania na prijatie opatrení:
-	do r. 2005 vybudovanie účinného spojenia Policajného zboru v oblasti Ukrajinskej hranice,
-	v r. 2004 – 2006 vybudovať priestory vhodné pre krátkodobé umiestnenie nelegálnych migrantov spĺňajúce hygienické a bezpečnostné podmienky, vybudovať kamerový systém, doplniť a obnoviť automobilový park, zabezpečiť mobilnú monitorovaciu techniku, doplniť prístroje pre nočné videnie,
-	v závislosti od počtu žiadateľov o udelenie azylu budovať ďalšie ubytovacie kapacity pre žiadateľov o azyl a tieto vybaviť potrebným materiálom a technikou
-	do r. 2006 doplniť a modernizovať materiálne vybavenie útvarov na hraničných priechodoch s Ukrajinou, 
-	na urýchlenie, skvalitnenie vybavovacieho procesu na hraničných priechodoch a medzinárodných letiskách dodať materiálne a technické vybavenie tak, aby tieto boli na úrovni hraničných priechodov schengenského typu.
1.5.	Organizovaný zločin, terorizmus  
V súčasnej dobe je možné s určitosťou konštatovať, že páchatelia organizovanej trestnej činnosti sú po materiálnej a technickej stránke prakticky vo všetkých oblastiach kvalitnejšie vybavení ako Policajný zbor. Prevažná časť materiálu a techniky je fyzicky opotrebovaná a morálne zastaraná, najviac sa to prejavuje na nižších stupňoch. Pre dosiahnutie úspešnosti v boji s organizovaným zločinom, nie je u kriminálnej polície dostatočné materiálne a technické vybavenie. 
Čiastkový záver – odporúčania na prijatie opatrení:
-	do r. 2005 zlepšiť materiálne a technické vybavenie policajtov kriminálnej polície (PC, motorové vozidlá, výzbroj a výstroj, operatívna technika na všetkých úrovniach a pod.),
-	do r. 2005 dobudovať na určených hraničných priechodoch kamerový monitorovací systém BORIS.
1.6.	Ochrana, komunikačné a informačné systémy
V civilnej ochrane je väčšina materiálu a techniky fyzicky opotrebovaná a morálne zastaraná. Priemerný vek 70% techniky a materiálu presahuje 30 rokov. Servis, opravy a náhradné diely sú v značnej miere problematické, keďže výroba väčšiny materiálu bola orientovaná na Českú republiku. Až na malé výnimky všetky výrobné podniky zanikli.
V súčasnosti sa kompletizuje materiálno-technické vybavenie záchranných zložiek                    v pôsobnosti ústredných orgánov štátnej správy, dopĺňa sa moderná špeciálna prístrojová technika na detekciu a  identifikáciu toxických chemických látok, zriaďujú sa kompletné skupiny špecialistov, zameraných na riešenie problematiky toxických chemických látok a pripravených pracovať v nebezpečne kontaminovanom prostredí v ľubovoľnom čase.
V prípade dozoru nad fyzickou ochranou jadrových materiálov a jadrových zariadení  nie je zabezpečené nepretržité spojenie inšpektora s prevádzkovateľmi jadrových zariadení z dôvodu potreby  podávania okamžitých informácií o stave systému fyzickej ochrany, a to najmä počas mimoriadnych udalostí na jadrovom zariadení.
Čiastkový záver – odporúčania na prijatie opatrení:
-	každoročne vyčleňovať potrebné finančné prostriedky na obnovu a doplnenie materiálu              a techniky civilnej ochrany,
-	do r. 2005 vyčleniť dostatočné finančné prostriedky na materiálno-technické zabezpečenie činností vykonávajúcich dozor nad fyzickou ochranou,
-	do r. 2005 vybaviť  pracovníkov odboru jadrových materiálov Úradu jadrového dozoru SR osobnými dozimetrami  a prístrojmi na meranie a analýzu gama spektra a neutrónov.

1.7.	Hospodárstvo, ekonomika a finančníctvo 
Výroba životne dôležitých výrobkov a tovarov potrebných na prežitie obyvateľstva (palivá, základné hygienické výrobky, obutie, ošatenie pre postihnutých, evakuantov a pod.) pre ozbrojené sily (munícia, náhradné diely, dopravné prostriedky, výstroj atď.), pre bezpečnostné zbory (výstroj, munícia, náhradné diely, dopravné prostriedky, atď.) a pre organizačné zložky aktívne činné v krízovej situácii (výstroj, hasiace dekontaminačné látky, lieky, zdravotnícky materiál) predstavuje takú sféru hospodárstva štátu, ktorej prostredníctvom je zabezpečené uspokojenie požiadaviek a potrieb obyvateľstva, ozbrojených síl, bezpečnostných zborov              a ďalších zložiek vopred stanoveným sortimentom tovarov za peniaze. Systém výroby pre uvedených odberateľov v trhovej ekonomike je tvorený subsystémom producentov tovarov, spravidla aj subsystémom skladovateľov tovarov a subsystémom predajcov tovarov. Vzťahy medzi prvkami výrobného systému sú založené na dopyte a ponuke a vo fungujúcej ekonomike spravidla pôsobia pomerne vyvážene a stabilne. Vychýlenie rovnovážneho stavu spoločnosti, spôsobené nepriaznivými faktormi krízovej situácie, bude mať zákonite za dôsledok rozklad vzťahov medzi prvkami systému. Výsledkom takéhoto rozkladu môže byť ďalšie stupňovanie krízovej situácie spôsobenej nedostatkom.
 Komplexné krytie materiálových potrieb (čo do druhu aj množstva) ozbrojených síl, ozbrojených bezpečnostných zborov a ochranných zborov v nevojenských krízových stavoch je okrem možnosti obmedzenia vlastníckych práv vlastníkov výrobných prostriedkov (vecné plnenie) v krízových situáciách nevojenského charakteru podmienené novou analýzou potrieb v zmysle zmeny úloh a postavenia ozbrojených síl a ozbrojených bezpečnostných zborov             a ostatných zložiek v rámci bezpečnostného systému a využitím výrobného potenciálu výrobcov v iných (predovšetkým v európskych) štátoch uzatváraním zmlúv na dodávky v rámci princípu alokácie zdrojov.
Pre spracovanie, vyhodnocovanie a prenos údajov o priemyselnej výrobe životne dôležitých výrobkov a tovarov potrebných na prežitie obyvateľstva, pre ozbrojené sily, pre ozbrojené bezpečnostné zbory a ostatné zložky aktívne činné v krízovej situácii a informácií na rozhodovanie štátnych orgánov, orgánov územnej samosprávy a iných subjektov hospodárskej mobilizácie je v SR využívaný Jednotný informačný systém hospodárskej mobilizácie - JIS HM. Koordinátorom udržiavaní a využívaní JIS HM je Ministerstvo hospodárstva SR. Okrem týchto prevádzkovaných aplikácií v súčasnosti prebieha overovacia prevádzka na vybraných pracoviskách Hasičského záchranného zboru SR a podľa zámeru Ministerstva hospodárstva SR sa pripravuje začlenenie všetkých obcí SR do JIS HM.
Na zabezpečenie realizovania dodávok životne dôležitých výrobkov a životne dôležitých tovarov  v krízovej situácii s využitím mimoriadnych regulačných opatrení bude do konca roka zabezpečená na krajských úradoch  základná séria nákupných preukazov a prídelových lístkov na prvý mesiac. Prípadná dotlač bude zabezpečená prostredníctvom systému hospodárskej mobilizácie. 
Zásoby hmotných rezerv sa v súlade so zákonom o štátnych hmotných rezervách skladujú tak, aby nedošlo k ich znehodnoteniu, zámene, zneužitiu a odcudzeniu, aby boli kontrolovateľné, dosiahnuteľné a pripravené na okamžité vyskladnenie. Pokiaľ to technické podmienky skladovania umožňujú, štátne hmotné rezervy sú uskladnené v skladovacích kapacitách Správy štátnych hmotných rezerv SR, keďže prioritným   záujmom  je  maximálne  využívanie  vlastných  skladovacích  kapacít. V ostatných prípadoch sú zásoby hmotných rezerv uskladnené u právnických osôb, s  ktorými má Správa štátnych hmotných rezerv SR uzatvorené zmluvy o skladovaní. Pri skladovaní potravinových komodít zohráva rozhodujúcu požiadavku pri výbere skladovateľa  schopnosť zabezpečovať pravidelnú a dlhodobú obmenu zásob. 
V zmysle zákona o štátnych hmotných rezervách sa mobilizačné rezervy skladujú u subjektov hospodárskej mobilizácie na základe zmluvy o ochraňovaní zásob mobilizačných rezerv. V niektorých prípadoch sú mobilizačné rezervy uložené vo vlastných objektoch Správy štátnych hmotných rezerv SR. 
Pohotovostné zásoby sú uložené vhodným rozmiestnením v rámci územia SR tak, aby boli použiteľné v určenom časovom horizonte.
Zákon NR SR č. 170/2001 Z. z. stanovuje podmienky pre skladovacie zariadenia vhodné na skladovanie núdzových zásob. Na vhodnosť skladovacích zariadení pre vybrané ropné výrobky  prihliadať podľa zákona NR SR č. 239/2001 Z. z. o spotrebnej dani z minerálnych olejov, a to v súvislosti s prevádzkovaním skladov ako daňové sklady s pozastavenou spotrebnou daňou. Na základe týchto podmienok sa vyselektoval okruh vhodných disponibilných  skladovacích kapacít pre možnosť skladovania núdzových zásob, ktorých vlastníkmi sú Správa štátnych hmotných rezerv SR, Slovnaft, a. s. a Transpetrol, a. s. Súčasné možnosti skladovania núdzových zásob vyplývajú z potenciálu skladovacích kapacít uvedených subjektov.  Poskytovanie voľných skladovacích kapacít, ktoré sú vo vlastníctve komerčných spoločností, vychádza zo strategických záujmov týchto organizácií a z dohody podmienok o ich využívaní pre účely núdzových zásob.

V súčasnosti sú núdzové zásoby vybraných ropných výrobkov skladované v 6-tich  termináloch, z ktorých 3 sú lokalizované v západnej časti Slovenska a po jednom skladovacom termináli sa nachádza v strede , na severe a východe územia Slovenska. Zásoby pohonných hmôt a mazív skladujeme na základe uzatvorenej zmluvy so Slovnaftom, a. s. v jeho skladovacích termináloch. Ochrana týchto objektov je riešená nadštandardne, a to elektronickým zabezpečovacím systémom vybudovaným v rámci stavieb mobilizačnej, resp. obrannej infraštruktúry pri  súčasnom zabezpečení nepretržitého stráženia a  obhospodarovania pre tento účel vyškolenou súkromnou bezpečnostnou službou.  
Situácia na úseku strojového parku rozhodujúcej mechanizácie je veľmi nepriaznivá, keď vysoko prekračuje svoj funkčný zenit. Týka sa to najmä obilných kombajnov, zberových súprav pre krmoviny, cukrovú repu, zemiaky, ale aj ďalšie plodiny. Bolo by žiaduce zvýšiť dotačnú podporu na obnovu najdôležitejšej techniky. Súčasné materiálne a technické vybavenie v lesnom hospodárstve je nedostatočné a značne fyzicky opotrebované.
Činnosti na úseku verejných vodovodov a verejných kanalizácií boli kryté z tržieb bez prispievania štátnej dotácie. Je zavedená vecná regulácia ceny za výrobu a dodávku pitnej vody a za odvedenie a čistenie odpadovej vody. Činnosti na úseku správy a prevádzky vodných tokov, vodných diel a vodárenských nádrží boli hradené z poplatkov za odbery povrchovej a podzemnej vody a zo stavebno-montážnej činnosti.
Modernizácia železničnej telekomunikačnej infraštruktúry spočíva v takom usporiadaní technických a programových prostriedkov, aby sa splnila požiadavka na sortiment, objem (požadovanú kapacitu a rýchlosť) a kvalitu služieb pri minimálnych nákladoch a maximálnej efektívnosti.
Pre digitalizáciu telekomunikačnej siete ŽSR budú vybudované optické kábelové vedenia, digitálne prenosové a spojovacie systémy, dátová sieť, ale najmä systém riadenia siete. V rámci stavby Modernizácie teleinformačnej siete ŽSR, ktorá je rozdelená do troch etáp, sa v rokoch 2002 až 2004 bude realizovať pokládka 24 vláknových optických káblov v úsekoch:
I.	etapa: Bratislava - Nové Zámky - Zvolen, Košice - Čierna n.T.
II.	etapa: Bratislava - Žilina - Košice
III.	etapa: Vrútky – Banská Bystrica – Zvolen, Turčianske Teplice  – Topoľčany – Nové Zámky,   Nové Zámky – Komárno, Nové Zámky – Štúrovo.
Analýza súčasného stavu strojno – dopravného parku preukázala, že väčšina strojov na údržbu ciest a diaľnic je za hranicou životnosti.
V oblasti osobnej dopravy je jednou z podmienok privatizácie podnikov SAD aj obnova vozidlového parku, pretože súčasný vozidlový park je zastaraný. Nákupom nových autobusov by  došlo k zatraktívneniu verejnej osobnej  dopravy, čo by mohlo viesť k poklesu individuálnej dopravy – zníženie znečistenia ovzdušia a zníženie hustoty dopravy. Technická i časová zastaranosť strojno – dopravného parku spôsobuje problémy s ich prevádzkyschopnosťou            a častými prestojmi, čoho dôsledkom sú zvýšené prevádzkové a znížená pohotovosť                     a operatívnosť použitia najmä v zimnom období. 
Súčasný lodný park súkromných spoločností bol budovaný na dunajské podmienky s úmyslom prepravovať veľké množstvá hlavne hromadných substrátov, na čo je výhodná tlačná technológia plavby. V súčasnosti chýbajú motorové nákladné lode na všeobecný náklad, ktoré by umožňovali plavbu aj do rýnskej plavebnej oblasti. Po vyhodnotení dopytu a ponuky na súčasnom dopravnom trhu prevádzkovateľmi vodnej dopravy postupná reštrukturalizácia používaného lodného parku    s cieľom zefektívnenia prepravy tovarov vodnou dopravou. Predpokladá sa vysoká finančná náročnosť na zabezpečenie nových plavidiel.
Menová stabilita, bezpečnosť bankového systému štátu – základné materiálne a technické podmienky pre plnenie úloh sú zabezpečené, Národná banky Slovenska zabezpečuje plnenie úloh v objekte ústredia v Bratislave, ďalej v objektoch pobočiek NBS v Bratislave, Banskej Bystrici a Košiciach a ich expozitúrach.   
Čiastkový záver – odporúčania na prijatie opatrení:
-	do r. 2005 zaviesť systém zberu  a realizácie požiadaviek na výrobu a dodávky pri pokrývaní potrieb ozbrojených síl, ozbrojených bezpečnostných zborov a ostatných zložiek aktívne činných v krízovej situácii cez Jednotný informačný systém hospodárskej mobilizácie, 
-	do r. 2005 dobudovať programový produkt pre vytváranie informačnej databázy zdrojov pohotovostných zásob, kompatibilný s jestvujúcimi dostupnými informačnými systémami mapujúcimi aktuálne potreby a možnosti materiálového zabezpečovania krízových situácií nadväzujúceho na informačný systém Ministerstva vnútra SR a orgánov miestnej štátnej správy,
-	postupnou optimalizáciou a presunom mobilizačných rezerv do závodov Správy štátnych hmotných rezerv SR znížiť počet ochraňovateľov na optimálnu efektívnu úroveň,
-	do r. 2005 vyriešiť zabezpečenie primeranej výšky finančných zdrojov na revízie, opravy a údržbu nehnuteľností štátnych hmotných rezerv a nakladanie s prebytočným majetkom štátu v správe Správy štátnych hmotných rezerv SR systémovými zmenami rozpočtových pravidiel pre použitie finančných prostriedkov získaných za nájom nehnuteľností a za predaj prebytočného majetku štátu v správe Správy štátnych hmotných rezerv SR (hnuteľného aj nehnuteľného majetku), 
-	zabezpečiť dobudovanie jestvujúcich skladovacích kapacít v zmysle zákona o spotrebnej dani,
-	do r. 2008 zabezpečiť výstavbu nových skladovacích kapacít pre núdzové zásoby na základe analýz ich potrebnosti tak, aby bolo zabezpečené skladovanie núdzových zásob  vo výške 90 dní spotreby SR ,
-	do r. 2006 zabezpečiť ochranu skladovacích kapacít pre núdzové zásoby v zmysle príslušných právnych noriem,
-	do r. 2006 obnoviť a doplniť strojnú mechanizáciu jednotlivých správ ciest a diaľnic, 
-	do r. 2006 obnoviť funkčnosť hláskového systému tiesňového volania postupne na všetkých diaľničných ťahoch,
-	do r. 2007 pripraviť delimitáciu materiálno – technických kapacít pre údržbu ciest II. a III. triedy.

2.4.	Finančné
1.1.	Štátna moc 
V ochrane osobnej bezpečnosti ústavných činiteľov a ochrany diplomatických misií sú finančné zdroje zabezpečované pre potreby zaisťovania osobnej bezpečnosti určených ústavných činiteľov, ochrany objektov diplomatických misií a ďalších objektov určených vládou SR z rozpočtových finančných zdrojov určených pre Ministerstvo vnútra SR. Vzhľadom na nárast úloh vyplývajúcich i zo vstupu SR do NATO a EU a s potrebou zabezpečovania týchto úloh je finančné zabezpečenie už nedostačujúce. 

Čiastkový záver – odporúčania na prijatie opatrení:
-	do r. 2005 a v nasledujúcich rokoch zabezpečiť dostatočné finančné prostriedky na zabezpečenie nárastu úloh v ochrane ústavných činiteľov a diplomatických misií.
1.2.	Verejná moc a spoločenský poriadok 
Finančné zabezpečenie služby poriadkovej polície Policajného zboru je priamo závislé od rozsahu finančných prostriedkov vyčlenených zo štátneho rozpočtu pre Ministerstvo vnútra SR. Tieto sú následne prerozdeľované na jednotlivé rozpočtové kapitoly a podkapitoly, z ktorých sú finančne zabezpečované útvary služieb poriadkovej a dopravnej polície Policajného zboru na krajských riaditeľstvách Policajného zboru a na okresných riaditeľstvách Policajného zboru. 
V súčasnosti prideľovaný objem finančných prostriedkov na zabezpečenie činnosti útvarov služieb poriadkovej a dopravnej polície Policajného zboru je vzhľadom na rozsah plnených úloh a potrebu materiálno-technického dovybavenia útvarov týchto služieb Policajného zboru nepostačujúci.
Železničná polícia je zabezpečovaná finančnými prostriedkami zo štátneho rozpočtu prostredníctvom ministerstva dopravy, pôšt a telekomunikácií SR. V súčasnosti prideľovaný objem finančných prostriedkov nie je postačujúci, chýbajú prostriedky na zabezpečenie vhodných služobných priestorov a ich vybavenie, najmä technikou, ktorá by umožňovala využívanie integrovaných informačných systémov.
Celkový objem finančných prostriedkov v kapitolách krajských riaditeľstiev Policajného zboru neumožňuje vyčleniť pre službu ochrany objektov požadovanú výšku prostriedkov na zabezpečenie nákupu stredísk registrovania poplachov, ako i ostatných technických prostriedkov využívaných  v podmienkach Policajného zboru. 
Ochrana pamiatkového fondu a kultúrneho dedičstva je finančne zabezpečovaná v čase pokoja v rámci možností štátneho rozpočtu a v zmysle platnej legislatívy. Tvorba štátneho rozpočtu v uplynulom období nedovoľovala zvyšovať objem finančných prostriedkov.
Čiastkový záver – odporúčania na prijatie opatrení:
-	od r. 2005 stanoviť výšku finančných prostriedkov pre Ministerstvo vnútra SR v rozpise štátneho rozpočtu v čiastke min. 1,5 % HDP SR,
-	do r. 2010 a priebežne vyčleniť pre Železničnú políciu finančné prostriedky na zabezpečenie potrebných služobných priestorov a ich materiálno-technického vybavenia,
-	do r. 2010 postupne zabezpečovať finančné prostriedky na riešenie ochrany kultúrneho fondu v prípade krízovej situácie podľa záverov  analýzy rizík ohrozenia a potreby riešenia ochrany.
1.3.	Environmentálne hrozby, zdravotná a veterinárna starostlivosť
V súčasnosti nie sú pokryté finančné prostriedky na dobudovanie systému včasného varovania a prevencie na regionálnej úrovni.
Prevláda zadĺženosť zdravotníckych zariadení, ktorá sa postupne rieši oddlžovaním zdravotníckych zariadení, zriaďovaním neziskových organizácií, privatizáciou zdravotníckych zariadení. Zdokonaliť vnútrorezortnú kontrolu na oblasť hospodárenia a využívania finančných prostriedkov.
Pre Štátnu veterinárnu a potravinovú správu SR sa vyčleňujú finančné zdroje zo štátneho rozpočtu. Z bežných výdavkov sú hradené zdravie zvierat, ochrana zvierat, hygiena potravín a surovín, špeciálne komoditné režimy, školenia, medzinárodná spolupráca, monitoring.                Z kapitálových výdavkov sa hradí nákup prevádzkových strojov a zariadení. Pridelené finančné prostriedky sú k reálnym potrebám Štátnej veterinárnej a potravinovej správy SR nedostatočné. Vplyv nedostatočného finančného zabezpečenia sa prejavuje vo všetkých zložkách veterinárnej starostlivosti a potravinového dozoru.
Čiastkový záver – odporúčania na prijatie opatrení:
-	pri zriaďovaní špecializovanej štátnej správy plánovať finančné prostriedky na inplementáciu zákona č.261/2002 Z. z.,
-	pokračovať v úprave liečebného poriadku,  znižovať neodôvodnené poskytovanie zdravotníckych výkonov, postupne upravovať cenník liekov,
-	zdravotnú starostlivosť ozbrojených zložiek zabezpečiť z finančných prostriedkov rozpočtových kapitol, ktoré majú zdravotnícke zariadenia pri riešení osobitnej starostlivosti,
-	na zabezpečenie úloh na úseku veterinárnej starostlivosti a potravinového dozoru garantovať stabilné finančné požiadavky podľa potrieb Štátnej veterinárnej správy SR.
1.4.	Štátna hranica a migrácia  
Na realizáciu opatrení zabezpečujúcich ochranu štátnej hranice podľa požiadaviek EÚ budú potrebné značné finančné prostriedky. Na vybudovanie účinného systému ochrany štátnej hranice s Ukrajinou bude potrebných 35,5 mil. EURO, ktoré budú poskytnuté z fondov EÚ.
Čiastkový záver – odporúčania na prijatie opatrení:
-	efektívne využívať prostriedky z fondov EU a dôsledne postupovať pri spracovávaní projektov, 
-	pri vytváraní nových ubytovacích kapacít pre žiadateľov o udelenie azylu zabezpečiť dostatočné finančné prostriedky.

1.5.	Organizovaný zločin, terorizmus 
Finančné zdroje na zabezpečenie vnútornej bezpečnosti SR  sa v súčasnom období vyčleňujú hlavne zo štátneho rozpočtu, ktorého zostavovateľom je vláda SR. Zo štátneho rozpočtu sú vyčleňované aj finančné prostriedky pre Ministerstvo vnútra SR.  
Finančné zabezpečenie činnosti kriminálnej polície sa odvíja od pridelenia finančných prostriedkov pre Ministerstvo vnútra SR zo štátneho rozpočtu. Tieto sú následne prerozdeľované na jednotlivé kapitoly a podkapitoly. Útvary v rámci Prezídia Policajného zboru finančne zabezpečuje Ministerstvo vnútra SR, krajské riaditeľstvá Policajného zboru z pridelených finančných prostriedkov zabezpečujú aj činnosť okresných riaditeľstiev Policajného zboru.      
Čiastkový záver – odporúčania na prijatie opatrení:
-	do r. 2006 vyčleniť dostatočné finančné prostriedky na zabezpečenie materiálno-technického dovybavenia kriminálnej polície  na všetkých úrovniach Policajného zboru,
1.6.	Ochrana, komunikačné a informačné systémy
Nedostatok finančných prostriedkov civilnej ochrane sa prakticky odráža na obsahu, rozsahu     a kvalite plnenia úloh smerujúcich k ochrane života, zdravia  a majetku obyvateľstva.
Pri  schvaľovaní zákona na účely vybudovania a zabezpečenia  činností v integrovanom záchrannom systéme bol vyčíslený potrebný objem finančných prostriedkov, ktorý v kapitálových jednorazových výdavkoch na rok 2002 predstavoval 7,7 milióna Sk a v roku 2003 až 31,7 milióna Sk. Pri  tvorbe štátneho rozpočtu  na rok 2003 boli zo strany krajských úradov nárokované finančné prostriedky pre zabezpečenie úloh súvisiacich s integrovaným záchranným  systémom v priemernej  výške cca 4,5 milióna Sk pre každý krajský úrad.  Napriek uvedenej požiadavke ale Národná rada SR  pri schvaľovacom procese štátneho rozpočtu na rok 2003 neschválila pre krajské úrady žiadne zvýšenie. Naopak, rozpočet krajských úradov bol znížený o financie na delimitované činnosti a v úvode roka bol ešte krátený z dôvodu schválenia výstavby automobilových závodov v Trnave. Ak nebude možné v nasledujúcom období zabezpečiť dostatočný objem finančných prostriedkov na zriadenie a prevádzku linky tiesňového volania 112 a priebežné budovanie koordinačných stredísk je činnosť integrovaného záchranného systému vážne ohrozená.
V oblasti dozoru nad jadrovou bezpečnosťou je veľký nedostatok kvalifikovaných ľudských zdrojov z dôvodu slabej finančnej motivácie zamestnať sa v štátnej a verejnej službe, finančné ohodnotenie pracovníkov v oblasti dozoru nad jadrovou bezpečnosťou nedosahuje úroveň ohodnotenia pracovníkov jadrových zariadení v SR, finančné ohodnotenie pracovníkov v oblasti dozoru nad jadrovou bezpečnosťou v SR nedosahuje úroveň ohodnotenia pracovníkov v oblasti dozoru nad jadrovou bezpečnosťou vo svete, je výrazne nižšie ako napr. v Maďarsku, Česku, Bulharsku a pod.
Čiastkový záver – odporúčania na prijatie opatrení:
-	na realizáciu jednotlivých úloh koncepcie v oblasti materiálno-technického zabezpečenia plánovať ročné náklady vo výške 8,6 mil. Sk,
-	priemerné ročné náklady na zabezpečenie úloh materiálno-technického zabezpečenia spočívajúce v ekologickej likvidácii neupotrebiteľného materiálu, jeho inovácii, doplnení, respektíve obstaraní a zavedení nového materiálu je potrebné počítať s  čiastkou cca 25 mil. Sk,
-	pre zabezpečenie servisného, opravárenského materiálu a techniky je predpoklad ročných finančných nákladov vo výške cca 2 mil. Sk počítané bez mzdových a prevádzkových nákladov,
-	finančné ohodnotenie zamestnancov vykonávajúcich dozor  nad jadrovou bezpečnosťou zvýšiť minimálne na úroveň finančného ohodnotenia pracovníkov dozorovaných jadrových zariadení v SR vykonávajúcich podobne dôležité činnosti.
1.7.	Hospodárstvo, ekonomika a finančníctvo 
Prijatím zákona č. 414/2002 Z. z. bol vytvorený priestor pre vypracovanie nového všeobecne záväzného právneho predpisu o podrobnostiach, súvisiacich s výdavkami na hospodársku mobilizáciu podľa novej zákonnej úpravy. 
Pri príprave rozpočtu vytvoriť podmienky na finančné zabezpečenie (vytvorením rezervy finančných prostriedkov použiteľných za určitých podmienok) a riešenia krízových situácií vytvorením samostatnej kapitoly (programu), z ktorého by cez systém hospodárskej mobilizácie mohli orgány štátnej správy čerpať finančné prostriedky potrebné na krytie výroby životne dôležitých výrobkov a tovarov potrebných na prežitie obyvateľstva, pre ozbrojené sily, pre bezpečnostné zbory a pre organizačné zložky aktívne činné v krízovej situácii. V rámci JIS HM sú vytvorené predpoklady na sledovanie informácií o potrebe a možnostiach výroby, dodávke tovarov a služieb.
Výdavky súvisiace s tvorbou, ochranou a spravovaním štátnych hmotných rezerv sú hradené zo štátneho rozpočtu prostredníctvom rozpočtovej kapitoly Správy štátnych hmotných rezerv SR. Limit pridelených rozpočtových prostriedkov absolútne nezohľadňuje reálnu potrebu vyplývajúcu z nutnosti plnenia základných úloh a povinností Správy štátnych hmotných rezerv  SR. Aj napriek prijatým opatreniam v oblasti znižovania stavu zásob štátnych hmotných rezerv v mnohých  prípadoch až na úroveň minimálnych limitov nepostačujú pridelené rozpočtové prostriedky pokryť náklady na celkové hospodárenie. Každoročný deficit musí Správa štátnych hmotných SR kryť a  hradiť z mimorozpočtových zdrojov, t. j. z prostriedkov iného určenia, čo však nie je systémovým riešením. Tohoročný  deficit v oblasti hmotných rezerv predstavuje výšku 80 mil. Sk. Uvedený stav už pretrváva viac rokov a nie je trvale udržateľný, preto je nevyhnutné prijať z úrovne Ministerstva financií SR v tejto oblasti systémové opatrenie a riešenie daného stavu tak, aby bolo možné zabezpečovať starostlivosť o štátne hmotné rezervy na požadovanej úrovni.    V oblasti tvorby mobilizačných rezerv je na základe projektov tvorby  potreba viac ako 900 mil. Sk a v oblasti bežných výdavkov spojených s ochraňovaním mobilizačných rezerv viac ako 140 mil. Sk. Deficit finančných prostriedkov sa v  oblasti hospodárenia s mobilizačnými rezervami čiastočne kryje z mimorozpočtových prostriedkov. Na rok 2003 boli požadované prostriedky na ochraňovanie mobilizačných rezerv vo výške 144,29 mil. Sk, pričom zo štátneho rozpočtu bolo na túto oblasť pridelených len 60 mil. Sk. Podľa predložených projektov tvorby mobilizačných rezerv na rok 2004 je potreba finančných prostriedkov vo výške 915 mil. Sk, pričom v minulých rokoch bolo na túto oblasť vyčleňovaných len cca 30 – 35 mil. Sk. V prípade, že aj naďalej budú prideľované také nízke limity na tvorbu a doplnenie mobilizačných rezerv, nebude možné ich vytvárať, v zásobách zostanú prestarnuté, často nevyužiteľné zásoby. Po realizácii doplnenia mobilizačných rezerv v požadovanej výške by v ďalších rokoch boli výdavky len pre nové subjekty hospodárskej mobilizácie. Na rok 2004 je požadované 141,01 mil. Sk na ochraňovanie mobilizačných rezerv, pričom  minimálna potreba na každý ďalší rok v súvislosti s ich ochraňovaním predstavuje cca 100 mil. Sk.
V oblasti pohotovostných zásob predstavujú nároky na ich finančné zabezpečenie na rok 2003 výšku 3400 tis. Sk V cieľovom období do roku 2010 je potrebné postupne pristúpiť k primeranému materiálnemu zabezpečeniu prežitia obyvateľstva počas nepredvídateľných nevojenských krízových situácií v zmysle záverov vychádzajúcich z analýz prehľadov zdrojov rizík spôsobujúcich  nevojenské krízové situácie.
Podľa uvedeného bude potrebné v rámci možností štátneho rozpočtu SR systémovo vytvárať finančné zdroje pre zabezpečenie financovania tvorby, hospodárenia a použitia štátnych hmotných rezerv tak, aby tieto plnili svoju základnú úlohu, na ktorú sú určené.
Tvorba a udržiavanie núdzových zásob ropy a ropných produktov je zabezpečovaná zo štátneho rozpočtu prostredníctvom kapitoly Správy štátnych hmotných rezerv SR. Keďže budovanie núdzových zásob  vyžaduje pomerne značné finančné prostriedky a pretrváva určité napätie v zdrojoch štátneho rozpočtu, finančné zabezpečenie úloh v predmetnej oblasti nie je dostatočne pokrývané. Tento stav však nie je trvale udržateľný a je preto potrebné zo strany kompetentných štátnych orgánov venovať problematike náležitú pozornosť a podporu na systémové zabezpečenie financovania tejto úlohy.
Je potrebné doriešiť predovšetkým systém  financovania tak, aby  dopredu v horizonte niekoľkých rokov bolo zabezpečené potrebné financovanie na realizáciu potrieb a strednodobých zámerov v tejto oblasti. Tým sa docieli účelný a funkčný systém ropnej bezpečnosti štátu slúžiaci na predchádzanie a elimináciu prípadného krízového stavu v dôsledku ropnej núdze, ktorý je nevyhnutnou súčasťou bezpečnostného systému SR.
Každoročne je vzhľadom na meniacu sa situáciu a podmienky potrebné vypracovať potrebnú kalkuláciu finančných potrieb vrátane prostriedkov určených na podpory (pozitívnu motiváciu vlastníkov a užívateľov) a tieto zabezpečiť v rozpočte na príslušný rok.
Dotačná politika a objem súčasných finančných zdrojov nepokrýva potreby rozvoja rastlinnej výroby a mnohé tituly na podporu rozvoja plodín sú viac-menej iba symbolické a nepodporujú mobilizačne rozvoj a kvalitu komodít. Tento stav sa však v súčasnosti vzhľadom na náš vstup do EÚ v roku 2004 musí zosúladiť s podporou podielu EÚ pre SR.
Štát neprispieva na prevádzkové činnosti žiadnymi finančnými prostriedkami. Dotácie štátu sú účelovo viazané do oblasti investícií na dobudovanie diaľkových prívodov, čistiarní odpadových vôd, úpravu tokov a budovanie autonómneho systému varovania a vyrozumenia na vodohospodárskych dielach a na prípravu výstavby vodohospodárskeho diela Slatinka a vodárenských nádrží Tichý Potok , Hronček, Garajky. Poskytnuté finančné prostriedky zo štátneho rozpočtu a fondov predstavujú cca 20 % z požadovaného objemu na uvedené činnosti. 
Vlastné zdroje z podnikateľských aktivít sú determinované rozsahom spravovanej železničnej siete a úrovňou zabezpečovaných dopravných výkonov zo strany železničných operátorov, najmä Železničnej spoločnosti, ktorá realizuje takmer 99% výkonov. Rozsah zabezpečovaných dopravných výkonov pre operátorov má mierne klesajúcu tendenciu. V procese transformácie Železníc SR na dve spoločnosti zostala hlavná časť cudzích zdrojov v pasívach Železníc SR, ktoré sú zväčša zabezpečené štátnou zárukou.
Financovanie cestného hospodárstva je plne napojené na štátny rozpočet. Navyše finančné zdroje pri výstavbe diaľnic a rýchlostných ciest sa  počíta získať z fondov EÚ. Úverové zdroje sa plne splácajú zo štátneho rozpočtu. Finančné zdroje poskytované na výstavbu a opravu cestnej infraštruktúry sú nedostatočné a nezodpovedajú daňovému zaťaženiu motoristov zo spotrebnej dane z uhľovodíkových palív a mazív.
Dobudovať sieť vodných ciest SR v súlade s vládou SR schválenou  Koncepciou rozvoja vodnej dopravy, ktorá vychádza z Dohody o hlavných európskych vodných cestách medzinárodného významu (AGN), ktorú SR ratifikovala. Zapojenie vodných ciest do integrovanej siete európskych vodných ciest. 
Uznesením vlády SR č. 549/2003 zo dňa 02.07.2003 bol schválený Návrh plánu plnenia konsolidačnej funkcie Železníc SR, ktorý vyplynul z projektu transformácie a reštrukturalizácie Železníc SR, vrátane oddĺženia Železníc SR zo strany štátu. Tento definuje pre oblasť finančnej sanácie a stabilizácie súbor opatrení vo väzbe na zmenu systému riadenia, zavedenie vnútorného auditu, zavedenie nového systému vnútorného ekonomického riadenia, predaj nepotrebného majetku Železníc SR,  riadenú investičnú politiku s využitím fondov EÚ, odpustenie záväzkov voči štátu a prevzatie istín úverov so štátnou zárukou, definovanie verejného záujmu.
Finančné zabezpečenie plnenia úloh Národnej banky Slovenska je bez nárokov na zdroje zo  štátneho rozpočtu. Národná banka Slovenska má zriadený vlastný informačný systém, z pohľadu koordinácie činnosti jednotlivých subjektov hospodárskej mobilizácie a je žiaduce doriešiť otázku financovania a dobudovania centrálneho komunikačného a informačného systému.  
Čiastkový záver – odporúčania na prijatie opatrení:
-	do r. 2006 vyčleniť v rámci rozpočtového programovania finančné prostriedky potrebné na krytie výroby a zásob, ako aj stanoviť podmienky použitia týchto finančných prostriedkov,
-	od r. 2004 zo štátneho rozpočtu prideliť do rozpočtovej kapitoly Správy štátnych hmotných rezerv SR potrebnú výšku finančných prostriedkov určených na tvorbu a hospodárenie so štátnymi hmotnými rezervami,
-	od r. 2004 zabezpečiť potrebnú výšku finančných prostriedkov určených na tvorbu                     a hospodárenie s núdzovými  zásobami ropy a ropných produktov v rozpočtovej kapitole Správy štátnych hmotných rezerv SR, zvýšené náklady si v krátkodobom horizonte vyžiadajú investície do zvyšovania kapacít zásobníkov ropy tak, aby pokrývali požadovanú úroveň 90 dní domácej spotreby,
-	od r. 2004 pri vypracovávaní rozpočtu zabezpečiť dostatočnú výšku finančných prostriedkov a vypracovať účinný systém podpôr v lesnom hospodárstve a kompenzovať reštriktívne opatrenia v lesnom hospodárstve,
-	od r. 2005 vypracovať účinný systém podpôr v lesnom hospodárstve,
-	zvýšiť spoluúčasť štátu a obcí na budovaní vodohospodárskych kapacít, s  tým úzko súvisí aj využívanie predvstupových fondov EÚ a nadväzne štrukturálnych fondov,
-	do r. 2006 doriešiť financovanie a dobudovanie centrálneho komunikačného a informačného systému.

ZÁVER 
Analýza súčasného stavu vnútornej bezpečnosti v bezpečnostnom systéme SR v jednotlivých oblastiach ukázala, že vo všeobecnosti je možné konštatovať, že vnútorná bezpečnosť SR je zabezpečená, s postupnými vývojovými tendenciami jej zvyšovania. Analýza poukazuje na problémové miesta a vytvára predpoklady na efektívne postupné zvyšovanie vnútornej bezpečnosti a zohľadňuje reagovanie na súčasné a budúce bezpečnostné prostredie. Funkčnosť vnútornej bezpečnosti je potrebné nepretržite zdokonaľovať, pravidelne preverovať a hodnotiť. Jednotlivé navrhované odporúčania a opatrenia je potrebné využiť v rámci tvorby „Komplexného plánu výstavby a ďalšieho rozvoja bezpečnostného systému SR na roky 2004 – 2010“.
Odporúčania na prijatie opatrení :  
1)	Zvyšovať úroveň plnenia úloh proti terorizmu a extrémizmu.
2)	Zefektívňovať opatrenia protikorupčného správania zvyšovaním aktivity na úseku preventívneho pôsobenia.
3)	Zvyšovať dôveryhodnosť všetkých zložiek podieľajúcich sa na plnení úloh vnútornej bezpečnosti, hlavne skvalitnením komunikácie s občanmi.
4)	Dosiahnuť v legislatíve v rámci aproximácie práva kompatibilitu s právom EÚ.
5)	Zvyšovať úroveň pripravenosti všetkých zložiek podieľajúcich sa na realizácii vnútornej bezpečnosti v materiálno-technickom zabezpečení a ľudských zdrojov v súlade s odporúčanými čiastkovými opatreniami po jednotlivých oblastiach.