Dôvodová  správa

Všeobecná časť

Návrh nariadenia vlády Slovenskej republiky o minimálnych požiadavkách  na zaistenie bezpečnosti  a ochrany zdravia pri práci vo výbušnom prostredí (ďalej len „návrh nariadenia vlády“)  predkladá  Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny SR  podľa § 2 ods. 1 písm. e) zákona č. 19/2002 Z. z., ktorým sa ustanovujú podmienky vydávania aproximačných nariadení vlády Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov.
Príprava navrhovanej právnej úpravy je odôvodnená zrušením zákona Národnej rady Slovenskej republiky  č. 330/1996 Z. z. o bezpečnosti a ochrane zdravia pri práci v znení neskorších predpisov, čím stratí právnu oporu v súčasnosti platné nariadenie vlády Slovenskej republiky  č.  493/2002 Z. z. o minimálnych požiadavkách  na zaistenie bezpečnosti  a ochrany zdravia pri práci vo výbušnom prostredí, ktoré transponuje smernicu Európskeho parlamentu a Rady 1999/92/ES zo 16. decembra 1999 o minimálnych požiadavkách na zlepšenie bezpečnosti a ochrany zdravia pracovníkov potenciálne ohrozených výbušnou atmosférou. 
Účelom navrhovanej právnej úpravy  je v súlade s citovanou smernicou určenie minimálnych požiadaviek na zaistenie bezpečnosti  a ochrany zdravia pri práci vo výbušnom prostredí, ako aj klasifikácia priestorov výbušného prostredia a označenie miesta vstupu do priestorov s nebezpečenstvom výbuchu výstražnou značkou.
Návrh nariadenia vlády ustanovuje preventívne a ochranné opatrenia vo výbušnom prostredí na základe posudzovania rizika výbuchu. Klasifikuje priestory výbušného prostredia a konkretizuje v nich minimálne  bezpečnostné a zdravotné požiadavky na ochranu zamestnancov. Ustanovujú sa aj osobitné opatrenia, ktorými zamestnávateľ zabezpečí, aby v priestoroch s nebezpečenstvom výbuchu nebola ohrozená bezpečnosť a zdravie zamestnancov a iných osôb.
Zákon č. 124/2006 Z. z. o bezpečnosti a ochrane zdravia pri práci a o zmene a doplnení niektorých zákonov ukladá zamestnávateľovi všeobecné povinnosti  na zaistenie bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci, a to aj pri bezprostrednom a vážnom ohrození života a zdravia. S návrhom nariadenia vlády je úzko späté nariadenie vlády Slovenskej republiky č. 117/2001 Z. z., ktorým sa ustanovujú podrobnosti o technických požiadavkách a postupoch posudzovania zhody zariadení a ochranných systémov určených na použitie v prostredí s nebezpečenstvom výbuchu v znení nariadenia vlády Slovenskej republiky č. 296/2002 Z. z. 
Návrh nariadenia vlády je v súlade s Ústavou Slovenskej republiky, ďalšími všeobecne záväznými právnymi predpismi, ako aj medzinárodnými zmluvami, ktorými je Slovenská republika viazaná, napr. Dohovorom Medzinárodnej organizácie práce č. 155 z roku 1981 o bezpečnosti a zdraví pracovníkov a o pracovnom prostredí.
Návrh nariadenia vlády nebude mať dopad na štátny rozpočet, rozpočty obcí a rozpočty vyšších územných celkov. Návrh nariadenia vlády nebude mať finančný, ekonomický, environmentálny vplyv, vplyv na zamestnanosť a podnikateľské prostredie, a preto sa doložka finančných, ekonomických, environmentálnych vplyvov, vplyvov na zamestnanosť  a podnikateľské prostredie  nevyhotovuje.  Predpokladá sa pozitívny dopad na zlepšenie stavu bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci a následne na znižovanie počtu a závažnosti pracovných úrazov a chorôb z povolania.
Sekcia rozpočtovej politiky Ministerstva financií Slovenskej republiky v stanovisku č. MF/14900/2006 - 411 z 12. 4. 2006 oznámila, že nemá k rozpočtovým dôsledkom uvedeného návrhu nariadenia vlády pripomienky.

Osobitná časť

K § 1
Vymedzuje sa  predmet návrhu nariadenia vlády, ktorým sú minimálne požiadavky na zaistenie bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci vo výbušnom prostredí, v ktorom možno odôvodnene za bežného prevádzkového stavu predpokladať výskyt výbušnej atmosféry.
Z pôsobnosti návrhu nariadenia vlády sa negatívne vymedzujú priestory, ktoré sú určené na poskytovanie zdravotnej starostlivosti, na používanie zariadení na spaľovanie plynných palív, na výrobu, manipuláciu, použitie, skladovanie a dopravu výbušnín a chemicky nestálych látok, na banskú činnosť a dobývanie ložísk nerastov, na používanie dopravných prostriedkov okrem dopravných prostriedkov určených na používanie vo výbušnom prostredí.

K § 2
	Vymedzujú sa základné pojmy používané v tomto návrhu nariadenia vlády, ako napr. výbušné prostredie, horľavá látka, výbuch, bežná prevádzka.
Výbušným prostredím sa rozumie podľa tohto návrhu nariadenia vlády také pracovné prostredie, v ktorom možno predpokladať výbušnú atmosféru, ktorá potenciálne ohrozuje  bezpečnosť a zdravie zamestnancov v dôsledku množných miestnych alebo prevádzkových podmienok. 
Pojem výbušné prostredie sa definuje pomocou  zaužívaného pojmu výbušnej atmosféry. Pod výbušnou atmosférou sa rozumie zmes vzduchu a horľavých látok vo forme plynu, pary, hmly alebo prachu pri atmosférických podmienkach, v ktorých sa po iniciácii rozšíri horenie do nespálenej zmesi. Výbušná atmosféra sa používa a je definovaná v  nariadení vlády č. 117/2001 Z. z., ktorým sa ustanovujú podrobnosti o technických požiadavkách a postupoch posudzovania zhody zariadení a ochranných systémov určených na použitie v prostredí s nebezpečenstvom výbuchu v znení nariadenia vlády Slovenskej republiky č. 296/2002 Z. z. Vymedzenie termínu výbušná atmosféra je tiež predmetom STN EN 1127-1 Výbušné atmosféry. Prevencia a ochrana proti účinkom výbuchu. Časť 1: Základné pojmy a metodika (apríl 2001) a  STN 60079-10 Elektrické zariadenia do výbušných plynných atmosfér. Časť 10: Určovanie priestorov s nebezpečenstvom výbuchu (jún 2000). Pojem výbušnej atmosféry je definovaný a používaný v  smernici 1999/92/ES Európskeho parlamentu a Rady zo 16. decembra 1999 o minimálnych požiadavkách na zlepšenie bezpečnosti a ochrany zdravia pracovníkov potenciálne ohrozených výbušnou atmosférou, ktorá sa týmto návrhom nariadenia transponuje. Atmosférou sa nerozumie len plynný obal planéty Zem, ale aj jeho časť, ktorá  je ovzduším pre každého jednotlivca na Zemi a to v tomto prípade je aj ovzduším zamestnancov na pracovisku. Atmosféra na pracovisku je subsystémom pracovného prostredia. Tento pojem sa bežne používa v technickej praxi.

K § 3
Ustanovuje sa povinnosť pre zamestnávateľa, aby vo výbušnom prostredí vykonával  prevenciu a ochranu pred výbuchom. Prijaté opatrenia musí zamestnávateľ prehodnocovať  v ním určenom intervale a  pri každej zmene významnej z hľadiska zaistenia bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci.  Za zmenu významnú z hľadiska zaistenia bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci sa považuje napríklad náhrada pracovných prostriedkov za iné pracovné prostriedky alebo ich úprava, zmena používaných látok, ale aj  zmena v organizácii práci.

K § 4
	Ustanovuje sa povinnosť pre zamestnávateľa posudzovať riziko výbuchu výbušnej atmosféry komplexne pri zohľadnení napr. výskytu a trvania výbušnej atmosféry, výskytu zdrojov iniciácie, používania pracovných prostriedkov a rozsahu predpokladaných účinkov výbuchu.. Pri posudzovaní rizika sa musia  brať do úvahy nielen priestory s výbušnou atmosférou, ale aj okolité priestory, ktoré môžu byť otvormi s týmito priestormi prepojené. Pod otvormi sa v tomto nariadení rozumejú rôzne otvory, medzery, ktoré sú na pracovisku prítomné z dôvodu nedostatočného utesnenia.

K § 5
	Ustanovujú sa všeobecné povinnosti pre zamestnávateľa po uskutočnení preventívnych a ochranných opatrení a posúdení rizika vo výbušnom prostredí. 
K všeobecným povinnostiam patrí povinnosť klasifikovať priestory výbušného prostredia na priestory s nebezpečenstvom výbuchu a na priestory bez nebezpečenstva výbuchu, klasifikovať priestory s nebezpečenstvom výbuchu do jednotlivých zón, zabezpečovať minimálne požiadavky bezpečnosti a ochrany zdravia zamestnancov, označovať miesta vstupu do priestorov s nebezpečenstvom výbuchu výstražnou značkou určenou týmto návrhom nariadenia vlády, vypracovať písomný dokument  o ochrane pred výbuchom. 
Ďalej sa ustanovuje pre  zamestnávateľa povinnosť, aby  prijal aj osobitné opatrenia špecifické pre prácu vo výbušnom prostredí vymedzené v prílohe 4.

K § 6
	Zamestnávateľovi, ktorý je zodpovedný za pracovisko, sa ukladá povinnosť koordinácie všetkých opatrení na zaistenie bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci vrátane opatrení podľa ním vypracovaného písomného dokumentu o ochrane pred výbuchom. 

K § 7
	Ustanovuje sa, čo musí zamestnávateľ zohľadňovať v písomnom  dokumente o ochrane pred výbuchom. Zamestnávateľ dokumentom preukazuje, že v zmysle zaistenia bezpečnosti a ochrany zdravia zamestnancov pri práci  posúdil riziko, klasifikoval a vymedzil priestory s výbušným prostredím a prijal  primerané opatrenia na ochranu pred výbuchom. Ustanovuje sa, že písomný dokument o ochrane pred výbuchom sa musí vypracovať pred začatím pracovnej činnosti a musí sa aktualizovať pri každej významnej zmene na pracovisku. Pod významnou zmenou sa rozumie akákoľvek prestavba alebo úprava pracoviska, úprava pracovných prostriedkov alebo ich náhrada inými  pracovnými  prostriedkami,  zmena v organizácii práce. Umožňuje sa použiť pri vypracovávaní písomného dokumentu dokumente o ochrane pred výbuchom aj iné dokumenty vypracované na základe iných právnych predpisov,  napríklad podľa  zákona č. 124/2006 Z. z. o bezpečnosti a ochrane zdravia pri práci a o zmene a doplnení niektorých zákonov, zákona č. 261/2002 Z. z. o prevencii závažných priemyselných havárií a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. 

K § 8
	Ustanovujú sa prechodné obdobie na zabezpečenie minimálnych požiadaviek na zaistenie bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci pri pracovných prostriedkoch  vo výbušnom prostredí. 
K § 9
Odkazuje sa na prílohu, v ktorej sa uvádza transponovaná smernica Európskeho parlamentu  a Rady preberajúca právny akt Európskych spoločenstiev.

K § 10
Navrhuje sa zrušenie nariadenia vlády Slovenskej republiky č. 493/2001 Z. z. o minimálnych požiadavkách na zaistenie bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci vo výbušnom prostredí.

K § 11
	Navrhuje sa termín nadobudnutia účinnosti od 1. júla 2006 v nadväznosti  na účinnosť zákona č. 124/2006 Z. z. o bezpečnosti a ochrane zdravia pri práci a o zmene a doplnení niektorých zákonov.

K prílohe č. 1
	Ustanovuje sa klasifikácia priestorov s výbušným prostredím na základe výsledkov posúdenia rizika výbuchu. Priestory s výbušným prostredím sa klasifikujú na priestory s nebezpečenstvom výbuchu a na priestory bez nebezpečenstva výbuchu. Priestory s nebezpečenstvom výbuchu sú klasifikované do zón na základe frekvencie výskytu výbušnej atmosféry a na základe  trvania výbušnej atmosféry.  Ak výbušná atmosféra je zložená zo zmesi horľavých látok vo forme plynu, pary alebo hmly so vzduchom, prislúchajú jej v závislosti od frekvencie a trvania zóny 0, 1 a 2. Ak výbušná atmosféra je zložená zo zmesi horľavého prachu so vzduchom vo forme oblaku,  prislúchajú jej v závislosti od frekvencie a trvania zóny  20, 21 a 22. 

K prílohe č. 2
Ustanovujú sa  minimálne požiadavky na zaistenie bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci vo výbušnom prostredí a požiadavky na kritériá pri výbere zariadení a ochranných systémov do výbušného prostredia. 
 Ustanovenia minimálnych požiadaviek na zaistenie bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci vo výbušnom prostredí sa uplatňujú v priestoroch s nebezpečenstvom výbuchu. Vzťahujú sa aj na priestory bez nebezpečenstva výbuchu a to v tom prípade, ak v týchto priestoroch sú umiestnené zariadenia, ktoré zaisťujú alebo pomáhajú zaisťovať bezpečnú činnosť zariadenia umiestneného v priestoroch s nebezpečenstvom výbuchu. 
V  minimálnych požiadavkách sú zahrnuté organizačné opatrenia a ochranné opatrenia.     V organizačných opatreniach je ustanovená oboznamovacia povinnosť. Ďalej je ustanovená povinnosť vydávať prevádzkové poriadky a pokyny na prácu v priestoroch s nebezpečenstvom výbuchu, povolenie na prácu na vykonávanie pracovných činností vo výbušnom prostredí.
V ochranných opatreniach je ustanovený celý rad opatrení na zaistenie bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci vo výbušnom prostredí. K týmto opatreniam patrí napríklad zabezpečiť vhodným spôsobom usmernenie alebo odvedenie uniknutého alebo uvoľneného horľavého plynu, pary, hmly alebo horľavého prachu, uviesť do prevádzky len  pracovisko, pracovné prostriedky a inštalácie, ktoré sú projektované, konštruované, umiestnené, montované, udržiavané v súlade s požiadavkami zaistenia bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci, poskytovať zamestnancom ochranný odev a obuv, ktorých materiály nespôsobujú elektrostatické výboje, mať únikové cesty na opustenie priestoru  zamestnancov pre prípad ich ohrozenia výbuchom.	
V rámci požiadaviek na kritériá pri  výbere zariadení a ochranných systémov sa ustanovuje, že výber zariadení a ochranných systémov vo výbušnom prostredí  sa musí uskutočňovať na základe kategórií uvedených v nariadení vlády SR č. 117/2001 Z. z., ktorým sa ustanovujú podrobnosti o technických požiadavkách a postupoch zhody zariadení a ochranných systémov určených na použitie v prostredí s nebezpečenstvom výbuchu v znení nariadenia vlády Slovenskej republiky č. 296/2002 Z. z.

K prílohe č. 3
Ustanovuje sa výstražná značka pre označenie miesta vstupu do priestorov s nebezpečenstvom výbuchu.

K prílohe č. 4
Ustanovujú sa osobitné požiadavky na zaistenie bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci v priestoroch s nebezpečenstvom výbuchu, aby v priestoroch s nebezpečenstvom výbuchu nebola ohrozená bezpečnosť a zdravie zamestnancov a iných osôb a aby bolo zabezpečené monitorovanie výbušnej atmosféry. 
	Osobitné opatrenia zahŕňajú špecifické opatrenia ochrany pred výbuchom. Patrí k nim napríklad požiadavka nepoužívať látky, pracovné prostriedky, ktoré by mohli spôsobiť iniciáciu, vhodným spôsobom odvádzať vznikajúcu tepelnú energiu pri pracovných činnostiach, zabezpečiť dozor zodpovedným zamestnancom pri pracovných činnostiach, povoliť vstup do zariadení a priestorov s nebezpečenstvom výbuchu  a v nich pracovnú činnosť len za podmienok, upravených týmto nariadením. 

K prílohe č. 5
V súlade so zákonom č. 19/2002 Z. z., ktorým sa ustanovujú podmienky vydávania aproximačných nariadení vlády Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov sa uvádza  smernica Európskeho parlamentu a Rady 1999/92/ES zo 16. decembra 1999 o minimálnych požiadavkách na zlepšenie bezpečnosti a ochrany zdravia pracovníkov potenciálne ohrozených výbušným prostredím (15. samostatná smernica v zmysle článku 16 ods. 1 smernice 89/391/EHS) publikovaná v Mimoriadnom vydaní  Úradného vestníka EÚ v roku 2004, ktorá sa týmto nariadením vlády transponuje.