AKČNÝ PLÁN
predchádzania všetkým formám diskriminácie, rasizmu, xenofóbie, antisemitizmu a ostatným prejavom intolerancie
na obdobie rokov
2009 – 2011

Obsah:

Použité skratky pojmov a inštitúcií:

I.	Úvod

II.	Základný antidiskriminačný legislatívny rámec

III.	Národná antidiskriminačná legislatíva

IV.	Činnosť nezávislých inštitúcií v oblasti antidiskriminácie a zásady rovnakého zaobchádzania

V.	Činnosť medzirezortnej pracovnej skupiny na realizáciu akčného plánu

VI.	Tvorba a realizácia národných politík príslušnými orgánmi štátnej správy v oblasti predchádzania všetkým formám diskriminácie, rasizmu, xenofóbie, antisemitizmu a ostatným prejavom intolerancie v rokoch 2009 – 2011

VII.	Participácia verejných aktérov na realizácii Akčného plánu predchádzania všetkým formám diskriminácie, rasizmu, xenofóbie, antisemitizmu a ostatným prejavom intolerancie prostredníctvom poskytovania dotácií

VIII.	Ciele akčného plánu

1.	Špecifický cieľ č. 1
Implementácia záväzkov vyplývajúcich z medzinárodných dohovorov a zmlúv v oblasti ľudských práv a nediskriminácie; monitorovanie plnenia odporúčaní a prijímaných opatrení.

2.	Špecifický cieľ č. 2
Účinná ochrana pred diskrimináciou, rasizmom, xenofóbiou, antisemitizmom a ostatnými prejavmi intolerancie vrátane alternatívnych foriem ochranných mechanizmov.

3.	Špecifický cieľ č. 3
Vytvorenie nástrojov na zabezpečenie zberu a analýzu citlivých osobných údajov o veku, pohlaví, príslušnosti k národnostnej menšine alebo etnickej skupine, sexuálnej orientácii alebo iných charakteristík pri zachovaní princípov ochrany osobných údajov podľa platnej legislatívy.

4.	Špecifický cieľ č. 4
Zabezpečiť účinnú integráciu osôb do spoločnosti patriacich k národnostnej menšine alebo etnickej skupine, alebo pochádzajúcich zo sociálne znevýhodneného prostredia a cudzincov.

5.	Špecifický cieľ č. 5
Vzdelávacie aktivity v oblasti ľudských práv a multikultúrna výchova pre deti a mládež.

6.	Špecifický cieľ č. 6
Systematické vzdelávanie príslušníkov profesijných skupín, ktorí majú pri výkone svojho povolania vplyv na predchádzanie všetkým formám diskriminácie, rasizmu, xenofóbie, antisemitizmu a ostatným prejavom intolerancie.

7.	Špecifický cieľ č. 7
Podpora aktivít zameraných na pripomínanie si pamiatky holokaustu.

8.	Špecifický cieľ č. 8
Podpora spoločenskovedných, kultúrnych a športových aktivít venovaných problematike dodržiavania ľudských práv a predchádzania všetkým formám diskriminácie, rasizmu, xenofóbie, antisemitizmu a ostatným prejavom intolerancie.

9.	Špecifický cieľ č. 9
Zvýšenie povedomia a informovanosti verejnosti o problematike nediskriminácie a zásady rovnakého zaobchádzania s cieľom odbúravania predsudkov a stereotypov a propagácie multikultúrnej spoločnosti.

10.	Špecifický cieľ č. 10
Vytváranie podmienok na úspešnú integráciu žiadateľov o azyl a migrantov do spoločnosti s uplatnením práva na nediskrimináciu a zásady rovnakého zaobchádzania.

IX.	Implementácia a monitorovanie

X.	Použité podklady k odkazom v texte:

Použité skratky pojmov a inštitúcií: 
EBU – Európska vysielacia únia (The European Broadcasting Union)
EHS – Európske hospodárske spoločenstvo
ERF – Európsky fond pre utečencov
ES – Európske spoločenstvo
ESF – Európsky sociálny fond
EÚ – Európska únia
FIFA – Medzinárodná futbalová federácia
FSR – Fond sociálneho rozvoja 
GP SR – Generálna prokuratúra Slovenskej republiky
HP RP - horizontálna priorita rovnosť príležitostí
ITF - Špeciálna skupina pre medzinárodnú spoluprácu na vzdelávaní o holokauste, jeho pripomínaní a výskume
JA – Justičná akadémia
KF - Kohézny fond
K PPVL – Kancelária podpredsedu vlády 
KVOP – Kancelária verejného ochrancu práv 
MK SR – Ministerstvo kultúry Slovenskej republiky
MO SR – Ministerstvo obrany Slovenskej republiky
MPS – medzirezortná pracovná skupina na realizáciu akčného plánu
MPSVR SR – Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky
MS SR – Ministerstvo spravodlivosti Slovenskej republiky
MÚ – Migračný úrad 
MVO – mimovládna organizácia
MV SR – Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky
MVRR SR – Ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja Slovenskej republiky
MZ SR – Ministerstvo zdravotníctva Slovenskej republiky
MZV SR – Ministerstvo zahraničných vecí Slovenskej republiky
NR SR – Národná rada Slovenskej republiky
OP TP - operačný program Technická pomoc
OP ZaSI – operačný program Zamestnanosť a sociálna inklúzia
OSN – Organizácia Spojených národov
OZ – občianske združenie
PBME - Verejnoprávne vysielanie pre mnohokultúrnu Európu (Public Broadcasting for a Multicultural Europe)
PPZ SR – Prezídium policajného zboru Slovenskej republiky
PZ – policajný zbor
RO – riadiaci orgán
RÚVZ – regionálny úrad verejného zdravotníctva
SAV – Slovenská akadémia vied
SBS – súkromná bezpečnostná služba
SIA – Sociálna implementačná agentúra
SĽPM ÚV SR – sekcia ľudských práv a menšín Úradu vlády SR
SNSĽP – Slovenské národné stredisko pre ľudské práva
SORO – sprostredkovateľský orgán pod riadiacim orgánom
SR – Slovenská republika 
SRo – Slovenský rozhlas
STV – Slovenská televízia
SZU – Slovenská zdravotnícka univerzita
ŠF – štrukturálny fond
ŠPÚ – Štátny pedagogický ústav 
ŠÚ SR – Štatistický úrad SR
UEFA – Európska futbalová únia 
ÚHCP MV SR – Úrad hraničnej a cudzineckej polície Ministerstva vnútra Slovenskej republiky
UNDP - Rozvojový program Organizácie Spojených národov
UNHCR – Úrad vysokého komisára OSN pre utečencov
ÚOOÚ – Úrad na ochranu osobných údajov
ÚOŠS – ústredné orgány štátnej správy (predovšetkým ÚV SR, MV SR, MS SR, MŠ SR, MPSVR SR, MF SR, MZ SR, MO SR, MVRR SR, MK SR, MZV SR)
ÚPSVR SR – Ústredie práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky
ÚPSVR - Úrad práce, sociálnych vecí a rodiny
ÚSVRK – Úrad splnomocnenkyne vlády SR pre rómske komunity 
ÚV SR – Úrad vlády Slovenskej republiky
ÚVZ SR – Úrad verejného zdravotníctva
VOP – verejný ochranca práv
VÚC – vyšší územnosprávny celok
ZMOS – Združenie miest a obcí Slovenska
ZVJS – Zbor väzenskej a justičnej stráže

I.	
Úvod
Program Akčný plán predchádzania všetkým formám diskriminácie, rasizmu, xenofóbie, antisemitizmu a ostatným prejavom intolerancie (ďalej len akčný plán) predstavuje systematický nástroj vlády Slovenskej republiky v oblasti prevencie a redukcie negatívnych javov v spoločnosti, akými sú rasizmus, xenofóbia, intolerancia a diskriminácia. Programový dokument akčného plánu je pravidelne spracovávaný od roku 2000. V začiatkoch bol realizovaný v dvojročných cykloch a zaoberal sa predovšetkým úlohami, za ktoré zodpovedali jednotlivé rezorty, ktoré mali priamy vplyv na predchádzanie týchto negatívnych javov v spoločnosti. Postupom času sa do plnenia jednotlivých cieľov a priorít akčného plánu zapojili aj subjekty občianskej spoločnosti prostredníctvom realizácie projektov, ktoré sa významným spôsobom pričinili o dosiahnutý pokrok v problematike akčného plánu. Od roku 2006 sa tento dokument pripravuje v trojročných cykloch, no napriek tomu je pravidelne každoročne aktualizovaný, a to na základe potreby prijímať operatívne opatrenia na riešenie najpálčivejších spoločenských problémov v tejto oblasti. 
Akčný plán - ako preventívny nástroj je explicitne zameraný proti diskriminácii akéhokoľvek druhu, proti rasizmu, xenofóbii, antisemitizmu a ostatným prejavom intolerancie, pričom pod intoleranciu sa zahŕňajú všetky nenávistné postoje založené na dôvodoch, ktoré sú pod ochranou medzinárodného aj vnútroštátneho práva. Medzi také sa zaraďujú okrem iného aj prejavy homofóbie, sexizmu, islamofóbie, šovinizmu, náboženskej nenávisti a pod.
Akčný plán na roky 2006 – 2008 bol schválený uznesením vlády SR č. 287 zo dňa 5. 4. 2006 a následne bol aktualizovaný každý rok uzneseniami vlády SR č. 157 zo dňa 28. 2. 2007 a č. 181 zo dňa 26. 3. 2008. 
Prioritné oblasti akčného plánu na roky 2006 – 2008 boli zamerané predovšetkým na zvyšovanie vedomostnej úrovne občanov Slovenskej republiky v oblasti ľudských práv a antidiskriminácie, efektívnu implementáciu antidiskriminačnej legislatívy, riešenie postavenia migrantov na Slovensku, ako aj na ďalšie konkrétne aktivity v oblasti predchádzania intolerancie, diskriminácie, rasizmu, xenofóbie a antisemitizmu.
Uvedené priority boli v roku 2008 doplnené aj o aktivity v oblasti predchádzania extrémizmu predovšetkým formou vzdelávania profesijných skupín. Masívne vzdelávacie aktivity nadväzovali aj na prebiehajúcu Dekádu OSN výchovy k ľudským právam. 
Akčný plán na obdobie rokov 2009 – 2011 bude už piatym akčným plánom od roku 2000, nadväzujúcim na dosiahnuté výsledky z predchádzajúcich období. Svojím zameraním reflektuje súčasné aktuálne potreby a úlohy spoločnosti na zlepšenie situácie v legislatívnom, aplikačnom, teoretickom aj praktickom rámci, ktoré vychádzajú z určených cieľov a úloh. Zároveň slúži ako nástroj na vytvorenie účinných mechanizmov na redukciu nenávistných, intolerantných prejavov v rôznorodých prostrediach, a to predovšetkým prostredníctvom preventívnych opatrení. Dlhodobým zámerom akčného plánu je aj napĺňanie medzinárodných požiadaviek na vytváranie tolerantného a demokratického štátu a rozvoja jeho multikultúrneho charakteru.
II.	Základný antidiskriminačný legislatívny rámec
Univerzálna úprava ochrany pred diskrimináciou je zakotvená v Ústave Slovenskej republiky v čl. 12, kde je stanovené, že „ľudia sú si rovní v dôstojnosti i právach. Základné práva a slobody sú neodňateľné, nescudziteľné, nepremlčateľné a nezrušiteľné. Základné práva a slobody sa zaručujú na území Slovenskej republiky všetkým bez ohľadu na pohlavie, rasu, farbu pleti, jazyk, vieru a náboženstvo, politické či iné zmýšľanie, národný alebo sociálny pôvod, príslušnosť k národnosti alebo etnickej skupine, majetok, rod alebo iné postavenie. Nikoho nemožno z týchto dôvodov poškodzovať, zvýhodňovať alebo znevýhodňovať“.
Okrem toho je SR zmluvnou stranou viacerých medzinárodných dohovorov a zmlúv o ľudských právach a základných slobodách, ktoré boli ratifikované a vyhlásené spôsobom ustanoveným v zákone a ktoré ustanovujú zákaz diskriminácie z rôznych dôvodov. Podľa čl. 7 ods. 2 a 5 Ústavy SR majú takéto medzinárodné zmluvy prednosť pred zákonmi SR. Okrem toho v súlade s čl. 154c Ústavy SR majú prednosť pred zákonmi tie medzinárodné zmluvy o ľudských právach a základných slobodách, ktoré SR ratifikovala a ktoré boli vyhlásené spôsobom ustanoveným zákonom najneskôr do 30. 6. 2001, ak zabezpečujú väčší rozsah ustanovených práv a slobôd. 
Medzi základné medzinárodné nástroje ochrany pred diskrimináciou patria nasledovné dohovory:
•	Dohovor Rady Európy o ochrane ľudských práv a slobôd vrátane jeho dodatkových protokolov;
•	Rámcový dohovor Rady Európy na ochranu národnostných menšín,;
•	Medzinárodný dohovor OSN o odstránení všetkých foriem rasovej diskriminácie;
•	Medzinárodný pakt OSN o občianskych a politických právach;
•	Medzinárodný pakt OSN o hospodárskych, sociálnych a kultúrnych právach; 
•	Dohovor OSN o odstránení všetkých foriem diskriminácie žien;
•	Dohovor OSN o právach dieťaťa;
•	Dohovor OSN o právach osôb so zdravotným postihnutím;
•	Dohovor OSN proti mučeniu a inému krutému, neľudskému alebo ponižujúcemu zaobchádzaniu alebo trestaniu.

Na efektívne uplatňovanie práva na nediskrimináciu prijala SR zákonnú normu, ktorá bližšie vymedzuje princíp zákazu diskriminácie v jednotlivých oblastiach upravených zákonom (sociálne zabezpečenie, pracovnoprávne a obdobné právne vzťahy, vzdelávanie, zdravotná starostlivosť, poskytovanie tovarov a služieb). 
III.	Národná antidiskriminačná legislatíva
Od júla 2004 je v SR účinný tzv. antidiskriminačný zákon, ktorý spoločne so všeobecnými ustanoveniami o rovnosti obsiahnutými v Ústave SR (Ústavný zákon č. 460/1992 Zb.), ako aj ďalšími obsahovo súvisiacimi právnymi predpismi priamo novelizovanými týmto zákonom predstavuje všeobecnú zákonnú úpravu dodržiavania zásady rovnakého zaobchádzania.
Pôvodným antidiskriminačným zákonom, prijatým v roku 2004, bola do vnútroštátneho právneho poriadku SR prevzatá a transponovaná smernica Rady 2000/43/ES o rovnakom zaobchádzaní bez ohľadu na rasový alebo etnický pôvod, smernica Rady 2000/78/ES, ktorou sa ustanovuje všeobecný rámec pre rovnaké zaobchádzanie v zamestnaní a povolaní, ako aj smernica Rady 96/97/ES, ktorá mení a dopĺňa smernicu 86/378/EHS o uplatňovaní zásady rovnakého zaobchádzania s mužmi a ženami v zamestnaneckých systémoch sociálneho zabezpečenia.
V zmysle § 2 ods. 1 antidiskriminačného zákona „dodržanie zásady rovnakého zaobchádzania spočíva v zákaze diskriminácie z dôvodu pohlavia, náboženského vyznania alebo viery, rasy, príslušnosti k národnosti alebo etnickej skupine, zdravotného postihnutia, veku, sexuálnej orientácie, manželského stavu a rodinného stavu, farby pleti, jazyka, politického alebo iného zmýšľania, národného alebo sociálneho pôvodu, majetku rodu alebo iného postavenia“.
V roku 2007 bol antidiskriminačný zákon novelizovaný zákonom č. 326/2007 Z. z. s účinnosťou od 1. 9. 2007. Druhou novelou antidiskriminačného zákona č. 85/2008, s účinnosťou od 1. 4. 2008 došlo k rozšíreniu dôvodov diskriminácie vo všetkých oblastiach vecnej pôsobnosti zákona. Teda nielen v oblasti pracovnoprávnych a obdobných právnych vzťahov, ale aj v oblasti sociálneho zabezpečenia, zdravotnej starostlivosti, poskytovania tovarov a služieb, ako aj vo vzdelávaní. Na základe platného právneho stavu teda dôvody zákazu diskriminácie platia rovnako pre oblasť pracovnoprávnych vzťahov a obdobných právnych vzťahov, sociálneho zabezpečenia, zdravotnej starostlivosti, poskytovania tovarov a služieb a vzdelávania (§5 ods. 1 a §6 ods. 1 antidiskriminačného zákona). 
Novela antidiskriminačného zákona z roku 2008 umožňuje prijímať dočasné vyrovnávacie opatrenia orgánmi štátnej správy. Tieto vyrovnávacie opatrenia slúžia na dosiahnutie rovnosti príležitosti v praxi, sú zamerané na odstránenie foriem sociálneho a ekonomického znevýhodnenia a znevýhodnenia vyplývajúceho z dôvodu veku a zdravotného postihnutia. Týmito dočasnými vyrovnávacími opatreniami sú najmä opatrenia spočívajúce v podporovaní záujmu príslušníkov znevýhodnených skupín o zamestnanie, vzdelávanie, kultúru zdravotnú starostlivosť a služby.
Subjekty, oprávnené takéto opatrenia prijímať sú v súlade so zákonom orgány štátnej správy a predmetom dočasných vyrovnávacích opatrení je odstránenie foriem sociálneho a ekonomického znevýhodnenia a znevýhodnenia vyplývajúceho z dôvodu veku a zdravotného postihnutia s cieľom zabezpečiť rovnosť príležitostí v praxi. Súčasne sa demonštratívne vymedzujú tieto dočasné opatrenia, ktorými sú najmä opatrenia: 
•	spočívajúce v podporovaní záujmu príslušníkov znevýhodnených skupín o zamestnanie, vzdelávanie, kultúru, zdravotnú starostlivosť a služby,
•	smerujúce k vytváraniu rovnosti v prístupe k zamestnaniu a vzdelávaniu najmä prostredníctvom cielených prípravných programov pre príslušníkov znevýhodnených skupín alebo prostredníctvom šírenia informácií o týchto programoch alebo o možnostiach uchádzať sa o pracovné miesta alebo miesta v systéme vzdelávania. 

Súčasne sa stanovilo, že dočasné vyrovnávacie opatrenia je možné prijímať len v oblastiach uvedených v antidiskriminačnom zákone a tieto opatrenia môžu trvať len do odstránenia nerovnosti, ktorá viedla k ich prijatiu (§ 8a ods. 3 antidiskriminačného zákona). 
Právomoci Slovenského národného strediska pre ľudské práva (tzv. „Equality Body“) boli rozšírené o oprávnenie vykonávať nezávislé zisťovania vo veciach súvisiacich s porušením zásady rovnakého zaobchádzania. 
Na novelizáciách antidiskriminačného zákona pracovala medzirezortná komisia zložená zo zástupcov jednotlivých rezortov, ktorá bola v rámci druhej novelizácie rozšírená o zástupcov Slovenského národného strediska pre ľudské práva, Národnej banky Slovenska, Slovenskej asociácie poisťovní a členku reprezentujúcu verejnosť.
IV.	Činnosť nezávislých inštitúcií v oblasti antidiskriminácie a zásady rovnakého zaobchádzania
Osobitné postavenie v oblasti ochrany pred diskrimináciou a dodržiavania základných práv a slobôd v SR majú dve nezávislé inštitúcie – Slovenské národné stredisko pre ľudské práva a verejný ochranca práv. 
Aktuálnym podnetom na ich vznik bola potreba zintenzívniť úsilie pri dosahovaní inštitucionálnych zmien vo verejnej správe, a to aj ďalším posilnením uplatňovania princípu rovnakého zaobchádzania a rovnakého prístupu k tovarom na národnej, regionálnej aj lokálnej úrovni.
Slovenské národné stredisko pre ľudské práva (Equality Body)
Slovenské národné stredisko pre ľudské práva je nezávislá inštitúcia, ktorá vznikla na základe zákona č. 308/1993 Z. z. o zriadení Slovenského národného strediska pre ľudské práva. Právomoci a kompetencie strediska sa v ďalších rokoch ďalej rozširovali až na súčasnú úroveň ochrany ľudských práv a základných slobôd (vrátane práv dieťaťa).
Podľa zákona SNSĽP každoročne vypracúva a uverejňuje za predchádzajúci kalendárny rok správu o dodržiavaní ľudských práv vrátane zásady rovnakého zaobchádzania v Slovenskej republike. Plní úlohy v rôznych oblastiach, a to najmä:
a)	monitoruje a hodnotí dodržiavanie ľudských práv a dodržiavanie zásady rovnakého zaobchádzania podľa antidiskriminačného zákona;
b)	zhromažďuje a na požiadanie poskytuje informácie o rasizme, xenofóbii a antisemitizme v Slovenskej republike;
c)	uskutočňuje výskumy a prieskumy na poskytovanie údajov v oblasti ľudských práv, zhromažďuje a šíri informácie v tejto oblasti;
d)	pripravuje vzdelávacie aktivity a podieľa sa na informačných kampaniach s cieľom zvyšovania tolerancie spoločnosti;
e)	zabezpečuje právnu pomoc obetiam diskriminácie a prejavov intolerancie;
f)	vydáva na požiadanie fyzických osôb alebo právnických osôb alebo z vlastnej iniciatívy odborné stanoviská vo veciach dodržiavania zásady rovnakého zaobchádzania;
g)	vykonáva nezávislé zisťovania, týkajúce sa diskriminácie;
h)	vypracúva a uverejňuje správy a odporúčania o otázkach súvisiacich s diskrimináciou;

Okrem toho sa zaoberá poskytovaním právneho poradenstva v otázkach diskriminácie, pri prejavoch intolerancie a v prípadoch porušovania zásady rovnakého zaobchádzania pre všetkých obyvateľov SR. Taktiež je oprávnené na požiadanie zastupovať účastníka v konaní vo veciach súvisiacich s porušením zásady rovnakého zaobchádzania a štátne orgány, súdy, prokuratúra a iné orgány sú povinné poskytnúť SNSĽP na požiadanie informácie o dodržiavaní ľudských práv.
SNSĽP je plnoprávnym členom siete Equinet a je formované ako „equality body“ na Slovensku, čím výrazne prispieva k problematike nediskriminácie a zásady rovnakého zaobchádzania aj na medzinárodnej úrovni. 
Vzhľadom na charakter a šírku kompetencií SNSĽP je táto inštitúcia významným partnerom pri naplňovaní cieľov akčného plánu a je nanajvýš potrebné, aby participovala na plnení jednotlivých úloh či už samostatne, alebo v spolupráci s dotknutými rezortmi.
Verejný ochranca práv
Verejný ochranca práv je podľa čl. 151a ods. 1 Ústavy SR nezávislý orgán Slovenskej republiky, ktorý v rozsahu a spôsobom ustanoveným zákonom chráni základné práva a slobody fyzických osôb a právnických osôb v konaní pred orgánmi verejnej správy a ďalšími orgánmi verejnej moci, ak je ich konanie, rozhodovanie alebo nečinnosť v rozpore s právnym poriadkom. Všetky orgány verejnej moci musia verejnému ochrancovi práv poskytovať potrebnú súčinnosť.
Inštitút verejného ochrancu práv v podstate pôsobí ako kontrolný orgán sui generis vo vzťahu k orgánom verejnej správy a jeho pôsobnosť je konštituovaná na ochranu základných práv a slobôd jednotlivcov. Pôsobí nezávisle a jeho odporúčania, aj keď nemajú charakter príkazov či záväzných rozhodnutí, významne prispievajú k vyššej ochrane základných práv a slobôd vrátane zákazu diskriminácie.
Podľa zákona č. 564/2001 Z. z. o verejnom ochrancovi práv sa na neho môže obrátiť každý, kto sa domnieva, že pri konaní, rozhodovaní alebo nečinnosti orgánu verejnej správy boli porušené základné práva a slobody v rozpore s právnym poriadkom alebo princípmi demokratického a právneho štátu. Môže konať na základe podnetu fyzickej osoby alebo právnickej osoby alebo aj z vlastnej iniciatívy. Je oprávnený vstupovať do objektov orgánov verejnej správy, vyžadovať od nich potrebné informácie či vysvetlenia. Tie sú povinné požadované informácie v rôznej forme poskytnúť a vyrovnať sa s jeho navrhovanými opatreniami v súlade so zákonom. Je oprávnený nahliadať, robiť si výpisy, odpisy a kópie i zo spisov v súdnom konaní a v konaní orgánov činných v trestnom konaní vo veciach spadajúcich do jeho pôsobnosti, ak je to potrebné na riadne vybavenie podnetu. Verejný ochranca práv je taktiež oprávnený podať podnet na zmenu alebo zrušenie zákona, všeobecne záväzného právneho predpisu alebo vnútorného predpisu vydaného orgánom verejnej správy, ak pri vybavovaní podnetu zistí skutočnosti, že tieto porušujú základné práva a slobody fyzických osôb a právnických osôb. Môže podať návrh na začatie konania pred Ústavným súdom SR vo veciach súladu právnych predpisov podľa čl. 125 ods. 1 Ústavy SR, ak ich ďalšie uplatňovanie môže ohroziť základné práva alebo slobody alebo ľudské práva a základné slobody vyplývajúce z medzinárodnej zmluvy, ktorú SR ratifikovala a ktorá bola vyhlásená spôsobom ustanoveným zákonom.
Vo svojej činnosti sa verejný ochranca práv v medziach svojich právomocí a kompetencií zameriava aj na zvyšovanie právneho povedomia verejnosti rôznymi formami vrátane šírenia informácií prostredníctvom médií a spoluprácou s mimovládnymi organizáciami. Vyvíja iniciatívu vo vzťahu k legislatívnemu procesu a ďalej rozvíja medzinárodnú spoluprácu s obdobnými inštitúciami na európskej i svetovej úrovni.
V.	Činnosť medzirezortnej pracovnej skupiny na realizáciu akčného plánu
Medzirezortná pracovná skupina na realizáciu akčného plánu je zriadená pre účel prípravy, koordinácie a hodnotenia jednotlivých úloh a aktivít akčného plánu. V jej kompetencii je aj zapájanie ďalších subjektov verejnej správy či mimovládnych organizácií do prípravy a realizácie akčného plánu. Pracuje pod gesciou podpredsedu vlády SR pre vedomostnú spoločnosť, európske záležitosti, ľudské práva a menšiny. Je zložená zo zástupcov jednotlivých rezortov, nezávislých a vzdelávacích inštitúcií a pod. Ich počet sa rozširuje podľa potreby zapojenia ďalších inštitúcií a organizácií do prípravy a realizácie akčného plánu vrátane mimovládnych organizácií. 

V súčasnosti pozostáva MPS zo zástupcov nasledovných inštitúcií a organizácií:

1. 	Generálna prokuratúra SR	
2. 	Justičná akadémia	
3. 	Ministerstvo financií SR	
4. 	Ministerstvo kultúry SR	
5. 	Ministerstvo obrany SR	
6. 	Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny SR	
7. 	Ministerstvo spravodlivosti SR	
8.	Zbor väzenskej a justičnej stráže	
9. 	Ministerstvo školstva SR	
10. 	Štátny pedagogický ústav	
11. 	Ministerstvo zahraničných vecí SR	
12. 	Ministerstvo zdravotníctva SR	
13. 	Ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja SR	
14. 	Prezídium Policajného zboru SR	
15. 	Úrad hraničnej a cudzineckej polície MV SR	
16. 	Migračný úrad MV SR	
17.	 Železničná polícia SR	
18.	Úrad splnomocnenkyne vlády SR pre rómske komunity	
19. 	Slovenské národné stredisko pre ľudské práva	
20. 	Združenie miest a obcí Slovenska	
21.	Konfederácia odborových zväzov	
22.	Štatistický úrad	
23.	SK8 – Združenie samosprávnych krajov SR	
24.	Kancelária verejného ochrancu práv	

MPS sa pravidelne stretáva v priebehu realizácie akčného plánu kvôli priebežnému hodnoteniu daných úloh, naplňovaniu cieľov či dosiahnutého pokroku, aktualizácie akčného plánu podľa aktuálnych potrieb a pod. Okrem toho sa podieľa na vypracovaní priebežných správ o realizácii akčného plánu za jednotlivé roky.
VI.	Tvorba a realizácia národných politík príslušnými orgánmi štátnej správy v oblasti predchádzania všetkým formám diskriminácie, rasizmu, xenofóbie, antisemitizmu a ostatným prejavom intolerancie v rokoch 2009 – 2011
Predchádzanie prejavom diskriminácie, rasizmu, xenofóbii, antisemitizmu a ostatným formám intolerancie je komplexná problematika, ktorej dosahy sa odrážajú v širokom rámci spoločenského života. Dosahy diskriminácie a intolerantných postojov výrazne zasahujú aj do oblastí bývania, zdravotnej starostlivosti, vzdelania, kultúry, trhu práce a pod. Problematika akčného plánu sekundárne súvisí aj so sprievodnými javmi priameho porušovania ľudských práv, ako je obchodovanie s ľuďmi či iné nedôstojné zaobchádzanie. V týchto a ďalších oblastiach SR prijala a prostredníctvom príslušných orgánov štátnej správy a ich politík realizuje viacero programov, ktoré pri koordinovanom postupe doplňujú predmetný akčný plán a komplexnejšie pristupujú k riešeniu problematiky v určenom rámci. 
Jednotlivé prijímané národné politiky vychádzajú z Programového vyhlásenia vlády SR a zo skutočnosti, že podmienky, v ktorých ľudia žijú a pracujú, nie sú len ich osobnou vecou alebo zodpovednosťou ich blízkych a rodín, ale aj vecou verejnou. Ide o vyvážený vzťah medzi zodpovednosťou jednotlivca a spoločenskou solidaritou. Na napĺňanie stanovených cieľov a riešenie problémových oblastí vláde SR pomáhajú rady vlády a výbory zriadené pre konkrétnu a špecifickú problematiku. Do oblasti nediskriminácie a rovnakého zaobchádzania zasahuje svojou činnosťou hneď niekoľko poradných a koordinačných národných inštitúcií (podrobné informácie a relevantné dokumenty sú zverejnené na stránke www.vlada.gov.sk v záložke poradné orgány vlády SR) . 
Na horizontálnej úrovni pracuje Rada vlády SR pre rodovú rovnosť ako poradný, koordinačný, konzultačný, odborný a iniciatívny orgán vlády SR pre problematiku rodovej rovnosti a uplatňovanie princípu rodovej rovnosti. Úlohy sekretariátu plní odbor rodovej rovnosti a rovnosti príležitostí MPSVR SR. Rada vlády SR pre rodovú rovnosť má dva orgány – exekutívny a konzultačný výbor, ktorých úlohou je koordinovať komplexnú tvorbu politiky vlády SR v oblasti rodovej rovnosti. Pripravuje opatrenia smerujúce k zabezpečeniu koordinácie činností ministerstiev a ostatných ústredných orgánov štátnej správy v oblasti rodovej rovnosti na synergické pôsobenie týchto aktivít z vecného a časového hľadiska. 
Pre oblasť národnostnej politiky a implementácie Európskej charty regionálnych alebo menšinových jazykov v zmysle čl. 7 ods. 4 charty vykonáva svoju činnosť Rada vlády SR pre národnostné menšiny a etnické skupiny. V rámci uvedenej činnosti Úrad vlády SR koordinuje úlohy, ktoré vyplývajú smerom k príslušníkom národnostných menšín a etnických skupín z Ústavy SR, z medzinárodných zmlúv, ktorými je SR viazaná a z iných všeobecne záväzných právnych predpisov a je (pozri aj bod 4 kapitoly 8). 
S cieľom zabezpečenia spolupráce vlády SR s občianskou spoločnosťou bola v roku 2007 obnovená pravidelná činnosť Rady vlády SR pre mimovládne neziskové organizácie, ktorej členovia – zástupcovia slovenských mimovládnych organizácií reprezentujú všetky prierezové oblasti činnosti 3. sektora (pozri aj nasledujúcu kapitolu). Rada vlády SR pracuje v pôsobnosti podpredsedu vlády SR pre vedomostnú spoločnosť, európske záležitosti, ľudské práva a menšiny. 
Rada vlády SR pre osoby so zdravotným postihnutím je zameraná na vytváranie podmienok pre účinné uplatnenie rovnosti príležitostí a podporu integrácie osôb so zdravotným postihnutím do plnohodnotného života v spoločnosti. Rada vlády SR pre seniorov SR má za úlohu poskytnúť starším občanom možnosť participovať na rozhodnutiach, ktoré sa dotýkajú problémov ich každodenného života. Zaoberá sa komplexným a integrovaným prístupom riešenia otázok dotýkajúcich sa života seniorov, opierajúc sa o princípy, ako sú nezávislosť, zúčastnenosť, starostlivosť, sebarealizácia a dôstojnosť. Činnosť oboch posledne spomenutých rád vlády, zriadených uznesením vlády SR č. 488/2008, po organizačnej a technickej stránke zabezpečuje spoločný sekretariát, ktorý pracuje v pôsobnosti MPSV SR. 
Veľkým prínosom ku komplexnému prístupu na ochranu zraniteľných skupín obyvateľstva bolo zriadenie Výboru ministrov pre deti na základe uznesenia vlády SR č. 94/2009. Uvedeným uznesením vláda SR prijala aj Národný akčný plán pre deti na roky 2009 – 2012, ktorého cieľom je predovšetkým prispieť k budovaniu a rozvoju uceleného a účinného systému ochrany práv a záujmov detí, pričom úlohy, vychádzajúce zo záverečných odporúčaní, boli zamerané na oblasť koordinácie politík a nezávislých mechanizmov na ochranu práv dieťaťa, vzdelania, výchovy, voľného času a kultúrnych aktivít, deti a rodinu, rodinného prostredia a náhradnej starostlivosti, zdravia, zdravotnej starostlivosti a výživy detí, sociálnych a iných opatrení na zvyšovanie životnej úrovne detí a ich rodín a osobitné ochranné opatrenia. Výbor ministrov pre deti predstavuje inštitucionálne zabezpečenie ochrany práv detí v rámci dobudovania uceleného systému ochrany práv dieťaťa v súlade s európskymi štandardmi.

Príkladom realizovaných a prebiehajúcich národných programov vo vzťahu k rámcovej problematike nediskriminácie sú nasledovné dokumenty:
•	Národný akčný plán SR k Dekáde začleňovania rómskej populácie 2005 – 2015;
•	Strednodobá koncepcia rozvoja rómskej národnostnej menšiny v Slovenskej republike SOLIDARITA – INTEGRITA – INKLÚZIA 2008 – 2013;
•	Koncepcia výchovy a vzdelávania rómskych detí a žiakov vrátane rozvoja stredoškolského a vysokoškolského vzdelávania;
•	Koncepcia výchovy a vzdelávania národnostných menšín;
•	Koncepcia riešenia marginalizovaných rómskych komunít na Slovensku prostredníctvom štrukturálnych fondov a Kohézneho fondu v rokoch 2007 – 2013;
•	Program podpory zdravia znevýhodnených komunít na Slovensku 2009 – 2015;
•	Program rozvoja bývania;
•	Národný akčný plán pre deti na roky 2009 – 2012;
•	Národný plán výchovy k ľudským právam na roky 2005 – 2014;
•	Koncepcia boja proti extrémizmu na roky 2006 – 2010;
•	Národná stratégia rodovej rovnosti na roky 2009 – 2013;
•	Program boja so zločinnosťou na roky 2008 – 2010;
•	Stratégia prevencie kriminality na roky 2007 – 2010;
•	Národný program boja proti obchodovaniu s ľuďmi na roky 2008 – 2010;
•	Koncepcia rozvoja miestnej a regionálnej kultúry; 
•	Stratégia rozvoja slovenského knihovníctva na roky 2008 – 2013;
•	Stratégia rozvoja múzeí a galérií v Slovenskej republike do roku 2011;
•	Koncepcia migračnej politiky.

Príkladom pripravovaných národných programov vo vzťahu k rámcovej problematike nediskriminácie sú nasledovné dokumenty:
•	Koncepcia integrácie cudzincov v Slovenskej republike;
•	Národný akčný plán na prevenciu a elimináciu násilia páchaného na ženách na roky 2009 – 2012.
VII.	Participácia verejných aktérov na realizácii Akčného plánu predchádzania všetkým formám diskriminácie, rasizmu, xenofóbie, antisemitizmu a ostatným prejavom intolerancie prostredníctvom poskytovania dotácií
Vláda SR vo svojom programovom vyhlásení „považuje tretí sektor za dôležitý spoločenský pilier a súčasť slobodnej občianskej spoločnosti. Uvedomujúc si dôležitosť rozvoja občianskej spoločnosti bude viesť partnerský dialóg s jednotlivými zložkami a platformami občianskej spoločnosti s cieľom neustáleho vytvárania kvalitného ekonomického a právneho prostredia“.
Participácia verejných aktérov z radov občianskej spoločnosti a mimovládneho sektora je pre úspešné plnenie jednotlivých cieľov akčného plánu dôležitým faktorom. Mimovládne organizácie sa špecializujú a významne napomáhajú šírenie hodnôt tolerancie, multikulturalizmu a nediskriminácie v spoločnosti. Akčný plán sa v priebehu realizácie osvedčil ako vhodný nástroj na zabezpečenie spolupráce mimovládnych organizácií so štátnymi orgánmi tak, aby bol sledovaný cieľ predchádzania diskriminácii, xenofóbii, rasizmu, antisemitizmu a ostatným prejavom intolerancie, komplexne naplňovaný kooperatívnou formou všetkých prvkov občianskej spoločnosti.
V predchádzajúcich rokoch sa subjekty tretieho sektora zapojili do realizácie akčného plánu prostredníctvom realizácie samostatných projektov alebo participovali na aktivitách ako partnerské organizácie. Vybrané projekty kvalitatívne veľkou mierou prispeli k napĺňaniu cieľov akčného plánu a skúsenosti naznačili, že je potrebné v stanovenom trende naďalej pokračovať. Záujem participácie na aktivitách akčného plánu sa postupne zvyšuje, a to predpokladá efektívne využitie určených prostriedkov a rôznorodosť podporených projektov na ďalšie roky.
V rokoch 2009 – 2011 bude sekcia ľudských práv a menšín ÚV SR pokračovať v podpore projektov tretieho sektora a ďalších oprávnených žiadateľov prostredníctvom poskytovania dotácií na účely akčného plánu podľa platného znenia výnosu Úradu vlády Slovenskej republiky z roku 2009 o poskytovaní dotácií v pôsobnosti Úradu vlády Slovenskej republiky a smernice vedúceho Úradu vlády Slovenskej republiky číslo 3/2009 zo dňa 18. marca 2009 o poskytovaní dotácií v pôsobnosti Úradu vlády Slovenskej republiky. 
Od roku 2007, keď bol systém poskytovania dotácií spustený, bolo predložených takmer 200 rôznych projektov z rôznych regiónov Slovenska. Z nich bolo vybraných vyše 60 projektov na realizáciu, ktoré boli podporené sumou vyše 13 000 000,- Sk. Na účely realizácie projektov sa zo štátneho rozpočtu pravidelne vyčleňujú finančné prostriedky, ktoré boli v roku 2007 vo výške 4 500 000,- Sk, v roku 2008 vo výške 9 500 000,- Sk a v roku 2009 je vyčlenená finančná čiastka v rámci rozpočtovej kapitoly Úradu vlády SR taktiež vo výške 315 342,- Eur (9 500 000,- Sk).
Všetky subjekty, bez ohľadu na právnu subjektivitu, prejdú jednotným systémom kontroly a výberu predložených projektov, v ktorom sa bude posudzovať kvalita a prínos k naplneniu cieľov a priorít akčného plánu.
Návrhy projektov budú posudzované a hodnotené odbornou hodnotiacou komisiou, ktorá je poradným orgánom vedúceho Úradu vlády SR a bude zložená prevažne z členov medzirezortnej pracovnej skupiny na realizáciu akčného plánu. Výsledkom komplexného hodnotiaceho a výberového procesu bude zoznam projektov, ktoré záberom aktivít a stanovenými cieľmi najlepšie odrážajú stanovené priority akčného plánu. 
Podporou projektov prostredníctvom výzvy na predkladanie projektov a daného hodnotiaceho procesu sa zvýši participácia občianskeho sektora na realizácii akčného plánu, zefektívni sa použitie finančných prostriedkov a dosiahne sa vyššia propagácia akčného plánu a jeho dosahov, ako jedného z prostriedkov zvyšovania tolerancie v spoločnosti, do povedomia širokej verejnosti.
VIII.	Ciele akčného plánu
Z uskutočnených kvalitatívnych a kvantitatívnych prieskumov verejnej mienky, správ v oblasti nediskriminácie a zásady rovnakého zaobchádzania vypracovaných národnými aj medzinárodnými inštitúciami, ako aj zo Správy SNSĽP o dodržiavaní ľudských práv v SR za rok 2007 vyplýva pretrvávajúca potreba vyvíjať neustále úsilie na dôsledné uplatňovanie antidiskriminačnej legislatívy v každodennom živote spoločnosti. 
S cieľom eliminácie prejavov diskriminácie v slovenskej spoločnosti bolo rozpracované zameranie akčného plánu na programové obdobie 2009 – 2011, v ktorom sú stanovené jednotlivé špecifické ciele a adresované príslušnému zodpovednému subjektu štátnej správy s definovanými finančnými zdrojmi, potrebnými na účinnú implementáciu navrhovaných aktivít. Špecifické ciele programu sú vypracované v úzkej spolupráci s kompetentnými regionálnymi a miestnymi verejnými orgánmi a partnermi, ako aj zástupcami občianskej spoločnosti.
Akčný plán poskytuje možnosť venovať osobitnú pozornosť preventívnym opatreniam zameraným na predchádzanie diskriminácie a prejavom intolerancie, pri ktorých je využitý medziodborový prístup. Zohľadňuje taktiež fenomén viacnásobnej diskriminácie, kedy dochádza k multiplikačnému účinku prejavov diskriminácie pri súčasnej kombinácii dvoch alebo viacerých dôvodov diskriminácie. Platí však, že aj na úrovni Európskej únie sa táto zložitá otázka otvorila iba prednedávnom. Aj preto neexistujú žiadne dlhodobé výskumy alebo štúdie, ktoré by o tomto fenoméne spoľahlivo vypovedali. Viacnásobná diskriminácia si vyžaduje osobitý prístup, ktorý najlepšie pokryje jej bytostne synergickú povahu. 
Všeobecný cieľ
Predchádzanie všetkým formám diskriminácie, rasizmu, xenofóbie, antisemitizmu a ostatným prejavom intolerancie a uplatňovanie zásady rovného zaobchádzania vo všetkých prijímaných národných politikách.
Špecifické ciele
1.	Implementácia záväzkov vyplývajúcich z medzinárodných dohovorov a zmlúv v oblasti ľudských práv a nediskriminácie; monitoring plnenia odporúčaní a prijímaných opatrení.
2.	Účinná ochrana pred diskrimináciou, rasizmom, xenofóbiou, antisemitizmom a ostatnými prejavmi intolerancie vrátane alternatívnych foriem ochranných mechanizmov;
3.	Vytvorenie nástrojov na zabezpečenie zberu a analýzu citlivých osobných údajov o veku, pohlaví, príslušnosti k národnostnej menšine alebo etnickej skupine, sexuálnej orientácii alebo iných charakteristík pri zachovaní princípov ochrany osobných údajov podľa platnej legislatívy;
4.	Zabezpečenie účinnej integrácie osôb do spoločnosti patriacich k národnostnej menšine alebo etnickej skupine, alebo pochádzajúcich zo sociálne znevýhodneného prostredia a cudzincov;
5.	Vzdelávacie aktivity v oblasti ľudských práv a multikultúrna výchova pre deti a mládež;
6.	Systematické vzdelávanie príslušníkov profesijných skupín, ktorí majú pri výkone svojho povolania vplyv na predchádzanie všetkým formám diskriminácie, rasizmu, xenofóbie, antisemitizmu a ostatným prejavom intolerancie; 
7.	Podpora aktivít zameraných na pripomínanie si pamiatky holokaustu;
8.	Podpora spoločenskovedných, kultúrnych a športových aktivít venovaných problematike dodržiavania ľudských práv a predchádzania všetkým formám diskriminácie, rasizmu, xenofóbie, antisemitizmu a ostatným prejavom intolerancie;
9.	Zvýšenie povedomia a informovanosti verejnosti o problematike nediskriminácie a zásady rovnakého zaobchádzania s cieľom odbúravania predsudkov a stereotypov a propagácie multikultúrnej spoločnosti;
10.	Vytváranie podmienok na úspešnú integráciu žiadateľov o azyl a migrantov do spoločnosti s uplatnením práva na nediskrimináciu a zásady rovnakého zaobchádzania.
Horizontálne ciele
Horizontálne ciele programu predstavujú spôsob rozpracovania a integrácie širšieho zámeru akčného plánu do jednotlivých špecifických cieľov. Stanovené horizontálne ciele sa prierezovo uplatňujú na všeobecný cieľ a špecifické ciele a primerane sa na ne prihliada pri ich realizácii, plnení a hodnotení.

Na roky 2009 – 2011 sú formulované nasledovné horizontálne ciele:
1.	Dôsledne uplatňovať antidiskriminačný právny rámec vrátane využitia dočasných vyrovnávacích opatrení na základe antidiskriminačného zákona v procese integrácie;
2.	Zohľadňovať rodové hľadisko vo všetkých prijímaných politikách a opatreniach na elimináciu diskriminácie a prejavov nerovnakého zaobchádzania vrátane používania rodovo citlivého jazyka;
3.	Uplatňovať aspekt multikultúrneho prístupu vrátane informovania a propagácie prínosov multikultúrnej spoločnosti;
4.	Rozvíjať spoluprácu štátnych, verejných a samosprávnych orgánov s predstaviteľmi národnostných menšín;
5.	Zintenzívňovať spoluprácu štátnych, verejných, samosprávnych orgánov a aktérov občianskeho sektora vrátane mimovládnych organizácií v rôznych oblastiach spoločenského života s cieľom budovania partnerstiev pri eliminácii diskriminácie a netolerantných postojov;
6.	Uplatňovať antidiskriminačné hľadisko vo vzťahu k všetkým zakázaným dôvodom diskriminácie (vyskytujúcich sa aj v kontexte tzv. viacnásobnej diskriminácie) a vytvárať adekvátne rámce a nástroje pre monitoring a evaluáciu akčného plánu.
1.	
Špecifický cieľ č. 1
Implementácia záväzkov vyplývajúcich z medzinárodných dohovorov a zmlúv v oblasti ľudských práv a nediskriminácie; monitorovanie plnenia odporúčaní a prijímaných opatrení.
Stručný profil súčasného stavu situácie:
Slovenská republika je zmluvnou stranou väčšiny medzinárodných dohovorov súvisiacich s normami dodržiavania ľudských práv vo svete. Podľa Ústavy SR majú tieto dohovory prednosť pred zákonmi Slovenskej republiky, ak ponúkajú širšie práva a slobody. Týmto ustanovením je náležite venovaná pozornosť medzinárodným záväzkom Slovenskej republiky v tejto oblasti a ustanovenia dohovorov sa plne rešpektujú. Slovenská republika sa v súčasnosti nachádza v procese ratifikácie niektorých dôležitých medzinárodných dohovorov, ktoré vo veľkej miere rozširujú práva a slobody jednotlivcov v oblastiach nediskriminácie, právnej ochrany a rozvoja aj vzhľadom na špecifické potreby jednotlivých skupín obyvateľstva.
Dňa 21. mája 2008 bola SR zvolená za člena Rady OSN pre ľudské práva na obdobie troch rokov (od 19. júna 2008 do júna 2011), čím sa prvýkrát stala členom tohto významného orgánu, ktorého úlohou je monitorovať stav ochrany ľudských práv v celom priestore OSN. V tejto súvislosti sa SR pravidelne a aktívne zúčastňuje a vystupuje na fórach Rady OSN pre ľudské práva. SR v rámci kandidatúry do Rady predstavila dobrovoľné prísľuby a záväzky (Voluntary Pledges and Commitments), priority členstva a situačnú správu SR pre potreby univerzálneho periodického hodnotenia v rámci OSN, ktorá bude na pôde OSN v Ženeve prezentovaná v máji 2009.
MZV SR v úzkej spolupráci s vecne príslušnými rezortmi predloží v roku 2009 OSN Druhú periodickú správu k Medzinárodnému paktu o hospodárskych sociálnych a kultúrnych právach, Tretiu periodickú správu k Medzinárodnému paktu o občianskych a politických právach. Bude taktiež predkladať Tretiu periodickú správu k Rámcovému dohovoru Rady Európy na ochranu národnostných menšín. 
V apríli 2009 sa v Ženeve uskutoční Durbanská hodnotiaca konferencia, nadväzujúca na Svetovú konferenciu proti rasizmu, rasovej diskriminácii, xenofóbii a intolerancii (Durban, 2001). Cieľom podujatia bude zhodnotiť implementáciu Durbanskej deklarácie a akčného plánu, ako aj navrhnúť ďalšie kroky v danej oblasti.
Podľa predbežnej informácie sa v novembri 2009 uskutoční v Ženeve prezentácia Druhej periodickej správy SR k Dohovoru proti mučeniu a inému krutému, neľudskému alebo ponižujúcemu zaobchádzaniu pred Výborom OSN proti mučeniu. 
Slovenská republika je od roku 2005 členom pracovnej skupiny pre medzinárodnú spoluprácu v oblasti vzdelávania, zachovania pamiatky a výskumu holokaustu ITF (The Task Force for International Cooperation on Holocaust Education, Remembrance, and Research - špeciálna skupina pre medzinárodnú spoluprácu na vzdelávaní o holokauste, jeho pripomínaní a výskume, bližšie pozri bod 7 tejto kapitoly).
Slovenská republika má v súčasnosti zastúpenie v novozriadenom orgáne Rady Európy, v ad hoc výbore pre predchádzanie a boj proti násiliu na ženách a domácemu násiliu prostredníctvom nominovaného zástupcu z MS SR. Cieľom tohto výboru je pripraviť (rok 2010) medzinárodne záväzný právny dokument - Európsky dohovor pre predchádzanie a boj proti násiliu na ženách a domácemu násiliu. Prvé zasadnutie výboru sa konalo 6. až 8. apríla 2009 v Štrasburgu.
Stručný profil želaného stavu situácie (dlhodobý výsledok opatrení):
Slovenská republika dokončí, alebo výrazne pokročí v procese ratifikácie dôležitých ľudskoprávnych dohovorov a tým sa tak rozšíri právna ochrana v oblasti diskriminácie, ľudských práv a základných slobôd. Jednotlivé ustanovenia budú efektívne implementované do právneho poriadku SR. Odporúčania hodnotiacich správ sa budú primerane plniť a zavádzať do praxe, pričom bude zabezpečené monitorovanie plnenia prijímaných opatrení.
1.1.	Úloha:
Implementovať záväzky vyplývajúce z medzinárodných dohovorov a zmlúv v oblasti ľudských práv a nediskriminácie; monitorovanie plnenia odporúčaní a prijímaných opatrení. Pokročiť v procese ratifikácie pri relevantných medzinárodných dohovoroch a zmluvách.
Termín: priebežne
Zodpovední: MZV SR a vecne príslušné ÚOŠS
Spolupracujúce subjekty: ÚOŠS
Finančné zabezpečenie: v rámci rozpočtu pre jednotlivé ÚOŠS

2.	Špecifický cieľ č. 2
Účinná ochrana pred diskrimináciou, rasizmom, xenofóbiou, antisemitizmom a ostatnými prejavmi intolerancie vrátane alternatívnych foriem ochranných mechanizmov.
Stručný profil súčasného stavu situácie:
Právna ochrana pred diskrimináciou je obsiahnutá najmä v antidiskriminačnom zákone, ktorý v príslušných ustanoveniach definuje možnosti dožadovať sa nápravy v prípade porušovania zásady rovnakého zaobchádzania. Určuje, že orgánom ochrany práva vo veciach dodržiavania zásady rovnakého zaobchádzania je súd. Domáhať sa tejto ochrany je oprávnená akákoľvek fyzická či právnická osoba v zmysle Občianskeho zákonníka a Občianskeho súdneho poriadku. Na takéto konanie pred súdom sa vzťahuje inštitút obráteného dôkazného bremena. Súdne riešenie diskriminačných sporov sa však v súčasnosti nevyužíva v dostatočnej miere. Viacero takýchto konaní skončilo v neprospech údajne diskriminovaných osôb. V oblasti súdnictva, ale aj v širokej verejnosti je takéto riešenie diskriminácie nedostatočne propagované a mnohí aktéri nemajú ešte v tejto oblasti dostatočné skúsenosti ani vedomosti. Okrem toho je často odradzujúcim faktorom výška súdnych poplatkov a odmien advokátom a veľmi neistý výsledok. Právo zastupovania pred súdom má aj SNSĽP, ktoré túto činnosť vykonáva bezplatne. Okrem toho sa ponúka aj možnosť zastupovania právnickou osobou, ktorej cieľom alebo predmetom činnosti je ochrana pred diskrimináciou. Antidiskriminačný zákon ponúka aj možnosť vyriešenia sporu formou mediácie, ktorú môžu poskytovať akreditovaní mediátori vrátane SNSĽP, ktoré túto možnosť taktiež ponúka bezplatne.
Bezplatnú právnu pomoc v oblasti diskriminácie poskytujú, okrem SNSĽP, v podstate len určité mimovládne organizácie a v obmedzenej miere aj verejný ochranca práv a Centrum právnej pomoci, čo je vzhľadom na rozsiahlosť potenciálnej hrozby diskriminácie a sociálnej situácie potenciálnych obetí nedostatočné. Len v minimálnej miere sa právna pomoc či proaktívne šírenie informácií orientuje aj na potenciálne diskriminujúce osoby alebo subjekty. Širšia spolupráca polície, prokuratúry a súdov so subjektmi činnými v oblasti antidiskriminácie taktiež pomôže úspešnému riešeniu diskriminačných prípadov a predchádzaniu tomuto javu v budúcnosti. 

Situácia v oblasti trestných činov motivovaných rasovo, etnicky alebo iným druhom neznášanlivosti: V oblasti legislatívy MS SR zapracovalo do novely návrhu trestného zákona trestné činy súvisiace s rasizmom a xenofóbiou v rámci „Rámcového rozhodnutia Rady 2008/913/SVV z 28. novembra 2008 o boji proti niektorým formám a prejavom rasizmu a xenofóbie prostredníctvom trestného práva“. Novela trestného zákona bola predložená na rokovanie Národnej rady SR (v I. čítaní).
V roku 2007 bolo v Slovenskej republike evidovaných celkom 155 trestných činov s rasovým motívom. Objasnených bolo 88 trestných činov, čo je 56,8 % z celkového nápadu tejto trestnej činnosti. Zistených bolo celkom 125 páchateľov, z toho 11 osôb bolo maloletých a 39 osôb bolo mladistvých. 
Z hľadiska skladby trestnej činnosti boli evidované 4 prípady ublíženia na zdraví z dôvodu národnostnej, etnickej alebo rasovej nenávisti alebo nenávisti z dôvodu farby pleti (ublíženie na zdraví podľa § 155 ods. 1, ods. 2 písm. c) a § 156 ods. 1, ods. 2 písm. b) trestného zákona), 23 prípadov násilia s rasovým motívom (hanobenie národa, rasy a presvedčenia podľa § 423 trestného zákona a podnecovanie k národnostnej, rasovej a etnickej nenávisti podľa § 424 trestného zákona) a 128 prípadov trestných činov proti ľudskosti (podpora a propagácia skupín smerujúcich k potlačeniu základných práv a slobôd podľa § 421, § 422 trestného zákona). Rasovo motivovaná vražda zaznamenaná nebola. 
V roku 2008 bolo v Slovenskej republike evidovaných celkom 213 trestných činov s rasovým motívom. Objasnených bolo 132 trestných činov, čo je 62 % z celkového nápadu tejto trestnej činnosti. Zistených bolo celkom 218 páchateľov, z toho 12 osôb bolo maloletých a 57 osôb bolo mladistvých. 
V pôsobnosti MV SR pracuje od roku 2008 multidisciplinárna integrovaná skupina odborníkov, ktorej činnosť je zameraná na elimináciu rasovo motivovanej trestnej činnosti a extrémizmu. Táto bola oficiálne zriadená uznesením medzirezortného expertného koordinačného orgánu pre boj so zločinnosťou č. 3/2008 zo dňa 6. marca 2008. 
Multidisciplinárna integrovaná skupina zameraná na elimináciu rasovo motivovanej trestnej činnosti a extrémizmu bola rozšírená aj o zástupcov Únie miest Slovenska a Nadácie otvorenej spoločnosti.
V rámci pracovnej skupiny boli zriadené 4 podskupiny:
1.	legislatívna podskupina,
2.	výchovno-vzdelávacia podskupina,
3.	koncepčná podskupina,
4.	monitorovacia (operatívna) podskupina.

Policajný zbor SR plní úlohy na úseku boja proti diváckemu násiliu a prejavom rasizmu, xenofóbii, intolerancii počas športových podujatí v zmysle rezolúcie Rady Európy zo 4. 12. 2006 a taktiež v zmysle nariadenia ministra vnútra Slovenskej republiky č.64/2008 o postupe v oblasti boja proti prejavom extrémizmu a o postupe v oblasti boja proti diváckemu násiliu a nariadenia ministra vnútra Slovenskej republiky č. 64/2002 o medzinárodnej spolupráci Policajného zboru pri medzinárodných futbalových zápasoch alebo iných medzinárodných športových podujatiach, ktoré upravujú postup boja proti diváckemu násiliu na národnej a medzinárodnej úrovni, zabezpečovanie výmeny informácií a medzinárodnú policajnú spoluprácu. Ďalej sa na potláčaní prejavov rasizmu, xenofóbie a intolerancie na športových podujatiach podieľajú aj samotné športové federácie a kluby pri prípravách rôznych preventívnych projektov v spolupráci s medzinárodnými združeniami ako napr. FIFA, UEFA a iné, ktoré vydávajú interné odporúčania a manuály pre kluby a športové zväzy pri predchádzaní uvedeným prejavom. Z programu Fare bol vydaný školiaci manuál s názvom „Rasistické a neonacistické symboly vo futbale“, určený pre bezpečnostných pracovníkov a usporiadateľov, ktorý je k dispozícii usporiadateľom športových podujatí na stránke www.farenet.org. Celkovo však túto situáciu považujeme za nevyhnutné riešiť aj intenzívnejším zapojením športových klubov a spoluprácou s funkcionármi a združeniami fanúšikov.
Samotné orgány štátnej správy, s osobitným prístupom ozbrojených zložiek zabezpečujú pravidelné sledovanie a vyhodnocovanie prejavov diskriminácie alebo prejavov neznášanlivosti, ktoré môžu vznikať pri výkone ich právomocí a pracovných činností. Zvýšená pozornosť je v tejto súvislosti venovaná najmä preventívnym a školiacim aktivitám štátnych zamestnancov a zamestnancov pri vykonávaní verejnej služby (bližšie pozri bod 6 tejto kapitoly). 
Preventívne opatrenia voči vyskytujúcim sa alebo pretrvávajúcim prejavom diskriminácie voči príslušníkov najmä rómskej národnostnej menšiny sú uvedené v bode 4 tejto kapitoly. 
Stručný profil želaného stavu situácie (dlhodobý výsledok opatrení):
Je zabezpečená ochrana pred diskrimináciou jednotlivcov na základe ich pohlavia, rasového alebo etnického pôvodu, náboženstva alebo viery, veku, sexuálnej orientácie alebo zdravotného postihnutia vo všetkých oblastiach života.
Ochrana pred diskrimináciou je zabezpečovaná širokým spektrom inštitúcií ako súčasť ich činnosti vrátane štátnych a verejných orgánov, samosprávy, mimovládnych organizácií a nezávislých inštitúcií. Relevantné inštitúcie majú v primeranej miere právo participovať na legislatívnom procese. 
Bezplatná právna pomoc je poskytovaná viacerými inštitúciami vrátane mimovládneho sektora. Prípadom diskriminácie je venovaná osobitá pozornosť rovnako na súdoch, ako aj v činnosti orgánov štátnej a verejnej správy. Ustanovenia antidiskriminačného zákona sa efektívne využívajú v súdnych sporoch a ostatných formách riešenia sporov vrátane mediácie, ak je to pre daný prípad odôvodnené.
Prejavy rasizmu a antisemitizmu (tzv. „hate crimes“) v rôznych formách sú prísne monitorované a následne sa vyvodzujú dôsledky podľa platných ustanovení trestného zákona. Sú identifikované najčastejšie prostriedky pre šírenie týchto prejavov. Tie sú dôsledne monitorované. Prijímajú sa opatrenia na elimináciu rasistických a antisemitských prejavov na celospoločenskej úrovni. Zvyšuje sa množstvo odhalenej trestnej činnosti s rasistickým a antisemitským podtextom (vandalizmus na židovských pamiatkach, fyzické útoky, prejavy rasizmu počas futbalových zápasov). Multidisciplinárna integrovaná skupina odborníkov, zameraná na elimináciu rasovo motivovanej trestnej činnosti a extrémizmu bude dostatočne vyšpecifikovaná a plne funkčná v riešení danej problematiky.
Posilní sa inštitucionálne zázemie riešenia problematiky násilia páchaného na ženách. Zriadi sa Koordinačné metodické centrum pre prevenciu a elimináciu násilia páchaného na ženách, bude sa pokračovať vo vytváraní podmienok (legislatívnych, finančných, organizačných, personálnych a ďalších) pre konštituovanie a fungovanie siete zariadení a podporných služieb pre ženy zažívajúce domáce násilie, ktoré zodpovedajú medzinárodným štandardom. Zvýši sa povedomie spoločnosti o závažnosti a negatívnych dôsledkoch násilia páchaného na ženách a propagácia nulovej tolerancie voči násiliu.
2.1.	Úloha:
Vytvárať a podporovať preventívne verejné antidiskriminačné politiky vrátane tvorby interných záväzných predpisov zameraných na dodržiavanie zásady rovnakého zaobchádzania.
Termín: priebežne
Zodpovední: ÚOŠS, VOP
Spolupracujúce subjekty: SNSĽP, územná samospráva, MVO, sociálni partneri 
Finančné zabezpečenie: z rozpočtovej kapitoly príslušných ÚOŠS, SNSĽP a VOP
2.2.	Úloha:
Dôsledne preskúmavať a vybavovať podnety fyzických osôb a právnických osôb, týkajúcich sa podozrenia z prejavov diskriminácie, rasizmu, xenofóbie antisemitizmu a ostatných prejavov intolerancie orgánmi verejnej správy, vlastná iniciatíva v prípadoch patriacich do pôsobnosti vereného ochrancu práv.
Termín: priebežne
Zodpovedný: KVOP
Finančné zabezpečenie: z rozpočtu KVOP
2.3.	Úloha:
Prostredníctvom siete detských spolupracovníkov verejného ochrancu práv (detských ombudsmanov) predchádzať násiliu páchanému na deťoch v školách.
Termín: priebežne
Zodpovedný: KVOP
Finančné zabezpečenie: z rozpočtu KVOP
2.4.	Úloha:
Pripravovať návrhy legislatívnych zmien v predmetnej oblasti.
Termín plnenia: priebežne
Zodpovedný subjekt: MS SR
Finančné zabezpečenia: MS SR 
2.5.	Úloha:
Aktívne spolupracovať a participovať na činnosti multidisciplinárnej integrovanej skupiny odborníkov zameranej na elimináciu rasovo motivovanej trestnej činnosti a extrémizmu.
Termín: priebežne
Zodpovedný: MV SR
Spolupracujúce subjekty: členovia skupiny
Finančné zabezpečenie: z rozpočtových kapitol ÚOŠS
2.6.	Úloha:
Podieľať sa na monitorovaní a redukcii šírenia trestných činov motivovaných rasovo, etnicky alebo iným druhom intolerancie na internete a získané informácie aktívne využívať pri odhaľovaní a objasňovaní uvedených trestných činov.
Termín: priebežne
Zodpovedný: MV SR
Spolupracujúce subjekty: GP SR, MS SR, SNSĽP
Finančné zabezpečenie: z rozpočtových kapitol príslušných inštitúcií
2.7.	Úloha:
Venovať trvalú pozornosť dôslednému vybavovaniu a prešetrovaniu sťažností a petícií fyzických a právnických osôb, smerujúcich k podozreniu z prejavom diskriminácie, rasizmu, xenofóbie, antisemitizmu a iných prejavov intolerancie zo strany policajtov.
Termín: priebežne
Zodpovedný: MV SR
Finančné zabezpečenie: z rozpočtovej kapitoly MV SR
2.8.	Úloha:
Kontrolnou činnosťou preverovať dodržiavanie zákonnosti pri vybavovaní trestných spisov o rasovo motivovaných trestných činoch. 
Termín: priebežne
Zodpovedný: GP SR 
Spolupracujúce subjekty: podriadené okresné a krajské prokuratúry, MV SR
Finančné zabezpečenie: z rozpočtových kapitol príslušných inštitúcií
2.9.	Úloha:
Predchádzať trestnej činnosti motivovanej rasovo, etnicky alebo iným druhom intolerancie v Ozbrojených silách Slovenskej republiky.
Termín: priebežne
Zodpovedný: MO SR
Finančné zabezpečenie: z rozpočtovej kapitoly MO SR
2.10.	Úloha:
Predchádzať trestnej činnosti motivovanej rasovo, etnicky alebo iným druhom intolerancie v obvode železničných dráh a venovať zvýšenú pozornosť možnostiam extrémistickým prejavom počas prepravy na kultúrne a športové podujatia.
Termín: priebežne
Zodpovedný: Železničná polícia
Finančné zabezpečenie: z rozpočtovej kapitoly Železničnej polície
2.11.	Úloha: 
Viesť presnú evidenciu trestných vecí ohľadom problematiky rasovo motivovaných trestných činov v rámci nariadenej správovej povinnosti vo vzťahu k podriadeným okresným a krajským prokuratúram, ďalej podľa zák. č. 153/2001 Z. z. o prokuratúre vybavovať podnety fyzických a právnických osôb podaných v predmetných veciach.
Termín: priebežne
Zodpovedný: GP SR
Spolupracujúce subjekty: podriadené okresné a krajské prokuratúry
Finančné zabezpečenie: z rozpočtovej kapitoly GP SR
2.12.	Úloha:
V ústavoch na výkon väzby a ústavoch na výkon trestu odňatia slobody venovať zvýšenú pozornosť problematike predchádzania všetkým formám diskriminácie, rasizmu, xenofóbie, antisemitizmu a ostatným prejavom intolerancie. 
Termín: priebežne
Zodpovedný: ZVJS
Finančné zabezpečenie: z rozpočtu ZVJS
2.13.	Úloha:
Pripraviť a vykonať dve celoslovenské tematické previerky u zamestnávateľov, zamerané na aplikáciu antidiskriminačnej legislatívy na úseku pracovnoprávnych vzťahov.
Termín: II. polrok 2009 a II. polrok 2011
Zodpovedný: MPSVR SR
Finančné zabezpečenie: z rozpočtovej kapitoly MPSVR SR
2.14.	Úloha:
Predchádzať a eliminovať násilie páchané na ženách.
Termín: priebežne
Zodpovedný: MPSVR SR
Spolupracujúce subjekty: MS SR, JA, ZVJS
Finančné zabezpečenie: z rozpočtu príslušných inštitúcií a ESF
2.15.	Úloha:
Podporovať preventívne opatrenia v oblasti obchodovania s ľuďmi vo všetkých jeho formách, ako aj opatrenia na ochranu obetí obchodovania s ľuďmi, s osobitným zreteľom na sociálne marginalizované skupiny obyvateľstva.
Termín: priebežne
Zodpovedný: MV SR 
Spolupracujúce subjekty: ÚSVRK, MPSVR SR, MŠ SR, MZ SR, ZMOS, MVO
Finančné zabezpečenie: z rozpočtovej kapitoly MV SR, štrukturálne fondy
2.16.	Úloha:
Plniť úlohy vyplývajúce z činnosti Rady vlády SR pre seniorov s cieľom komplexného a integrovaného prístupu riešenia otázok dotýkajúcich sa problematiky seniorov. 
Termín: priebežne
Zodpovedný: MPSVR SR a vecne príslušné ÚOŠS
Finančné zabezpečenie: z rozpočtovej kapitoly príslušných ÚOŠS
2.17.	Úloha:
Plniť úlohy vyplývajúce z činnosti Rady vlády SR pre osoby so zdravotným postihnutím a vytváranie podmienok zabezpečujúcich rovnosť príležitostí a integráciu osôb so zdravotným postihnutím do života spoločnosti.
Termín: priebežne
Zodpovední: MPSVR SR a vecne príslušné ÚOŠS
Spolupracujúce subjekty: SNSĽP, MVO
Finančné zabezpečenie: z rozpočtovej kapitoly príslušných ÚOŠS
2.18.	Úloha:
Plniť úlohy vyplývajúce z činnosti Rady vlády SR pre rodovú rovnosť s cieľom komplexného prístupu riešenia otázok týkajúcich sa žien a rodovej rovnosti. 
Termín: priebežne
Zodpovední: MPSVR SR a vecne príslušné ÚOŠS
Spolupracujúce subjekty: SNSĽP, MVO
Finančné zabezpečenie: : z rozpočtovej kapitoly príslušných ÚOŠS

3.	Špecifický cieľ č. 3
Vytvorenie nástrojov na zabezpečenie zberu a analýzu citlivých osobných údajov o veku, pohlaví, príslušnosti k národnostnej menšine alebo etnickej skupine, sexuálnej orientácii alebo iných charakteristík pri zachovaní princípov ochrany osobných údajov podľa platnej legislatívy.
Stručný profil súčasného stavu situácie:
V Slovenskej republike sa ochrane osobných údajov venuje dostatočná pozornosť a je primerane legislatívne upravená. Ochranu pred zneužitím osobných údajov zaručuje Ústava SR ako aj zákon č. 428/2002 Z. z. o ochrane osobných údajov, implementujúci smernicu č. 95/46/ES z 24. 10. 1995 o ochrane jednotlivcov vzhľadom na spracovávanie osobných údajov a o voľnom pohybe takých údajov. Príslušný zákon zakazuje zber a spracovanie citlivých osobných údajov, ale zároveň pripúšťa, že za veľmi určitých podmienok je možné takéto údaje získavať a účelovo spracovávať. Kľúčovou inštitúciou pri ochrane osobných údajov je Úrad na ochranu osobných údajov, ktorý by mal byť rozhodujúcim subjektom pri stanovovaní metód zberu citlivých údajov. Legislatívne je zber a spracovanie citlivých údajov ošetrené, avšak prakticky sa táto možnosť nevyužíva z dôvodov komplikovaného nastavenia metód, aby sa dodržali všetky zákonné obmedzenia a možnosti. Mnohé vnútroštátne a medzinárodné organizácie však opakovane zdôrazňujú potrebu presných štatistických údajov potrebných pri tvorbe, realizácii a evaluácii efektívnych nástrojov a politík v boji proti diskriminácii, rasizmu a iným intolerantným prejavom. Absencia takto spracovaných údajov sa javí ako významná prekážka pri riešení situácie v širokom rámci spoločenského života. Prebiehajú výskumné a prieskumné aktivity v tejto oblasti, ktoré však nemajú dostatočne relevantný charakter vzhľadom na obmedzené možnosti týchto metód a ich „oddelenie“ od tvorby verejných programov. Takto sa nastavené programy javia nedostatočne adresné, keďže veľmi špecificky vymedzujú cieľovú skupinu a opatrenia, no v praxi sa bez možnosti zberu a spracovania citlivých údajov nedajú dostatočne efektívne monitorovať a vyhodnocovať.
Chýbajú taktiež poznatky o špecifikách násilia páchaného na rómskych ženách, starších ženách, ženách so zdravotným postihnutím, ženách - migrantkách, najmä zo strany intímneho partnera či pri medzigeneračnom domácom násilí. Získané údaje by pomohli zlepšiť cielenosť intervenčných programov. Úloha je subsumovaná aj v rámci Národného akčného plánu na elimináciu a prevenciu násilia páchanom na ženách (v štádiu schvaľovania).
V súčasnosti je k dispozícii len jeden oficiálny zdroj informácií založených na etnicite, a to Atlas rómskych komunít z roku 2003, ktorý v dnešných časoch už len približne odzrkadľuje reálny stav, mapujúci situáciu rómskeho obyvateľstva na Slovensku. 
Zber a spracovanie citlivých údajov je preto aktuálnou a dôležitou výzvou a aj predpokladom na vytvorenie cielených programov na riešenie situácie diskriminácie z rôznych dôvodov a v rôznych oblastiach.
Výbor NR SR pre ľudské práva, národnosti a postavenie žien vo svojom uznesení č. 133 zo dňa 30. apríla 2008 k problematike zberu etnických dát konštatoval, že účastníci seminára organizovaného pod záštitou uvedeného výboru dňa 7. apríla 2008, upozornili na potrebu spoľahlivých etnických štatistík pre formulovanie cielených a adresných politík a programov pre vyhodnocovanie ich úspešnosti, ako aj pre elimináciu prípadov nepriamej diskriminácie; zároveň zdôraznili nutnosť dodržiavať všetky demokratické požiadavky na ochranu osobných údajov pri zbere etnických dát.
Pri SNSĽP bola ustanovená pracovná skupina na prípravu indikátorov etnicity a metód merania v oblasti ľudských práv. Cieľom pracovnej skupiny pre zber etnických dát a iných citlivých údajov pri SNSĽP bolo zmapovať rozsah zberu týchto údajov, existujúce obmedzenia a skúsenosti z krajín EÚ. Výsledkom činnosti je publikácia vypracovaná v spolupráci s UNDP - Etnicita ako štatistický ukazovateľ pri monitorovaní životných podmienok a diskriminácie. V súčasnosti prebieha transformácia uvedenej pracovnej skupiny na multidisciplinárnu pracovnú skupinu na vypracovanie východísk národnej koncepcie zberu etnických dát, zriadenú pri Úrade splnomocnenkyne vlády SR pre rómske komunity.
Záverečné odporúčania viacerých výborov OSN, stanoviská Európskej komisie proti rasizmu a intolerancii, analýza poradného výboru Rámcového dohovoru na ochranu národnostných menšín, v súvislosti so zberom etnických dát uvádzajú, že SR by mala podporovať zber etnických štatistík, ktorý by bol zlučiteľný so zásadami ochrany údajov 
Stručný profil želaného stavu situácie (dlhodobý výsledok opatrení):
Nastavenia metód zberu a spracovania citlivých osobných údajov sú v súlade s obmedzeniami slovenskej a európskej legislatívy. Plne sa rešpektujú princípy ochrany osobných údajov vrátane informovaného súhlasu, sebaidentifikácie a pod. Metódy zberu dát sú rozpracované v podmienkach a pre potreby jednotlivých rezortov či iných inštitúcií činných v oblasti ochrany pred diskrimináciou, rasistickými a inými intolerantnými prejavmi podľa jednotného konceptu zberu citlivých údajov. Nástroje na zber a spracovanie údajov sú v širokej miere konzultované s príslušnými inštitúciami, menovite s Úradom na ochranu osobných údajov a Štatistickým úradom SR. Tieto nástroje sa využívajú v nevyhnutných a dostatočne odôvodnených prípadoch (napr. pri nastavovaní vyrovnávacích opatrení, cielených adresných programov na úrovni verejnej správy a samosprávy a pod.).
Je zabezpečená prísna kontrola pred zneužitím týchto údajov, ktorá je súčasťou každej metódy či nástroja na zber a spracovanie citlivých osobných údajov.
V súvislosti s uvedeným sa priebežne aktualizujú parametre jednotlivých sociálnych a verejných politík. Zohľadňujú sa regionálne disparity pomocou anonymizovaných etnických údajov, identifikujú sa najkritickejšie regióny. V ústavných zariadeniach sa hľadajú efektívne riešenia, ako do spoločnosti začleniť deti hlásiace sa k národnostným menšinám vrátane rómskej národnostnej menšiny, ktoré vzhľadom na zlyhanie rodinnej výchovy potrebujú zvýšenú pomoc zo strany štátu.
Rozširuje sa poznatková databáza o osobitostiach násilia páchanom na špecifických skupinách žien. Získavajú sa podrobnejšie informácie o výskyte, formách násilia, spôsoboch riešenia/neriešenia situácie, profile obete/páchateľov.
Pravidelne sa aktualizuje Atlas rómskych komunít, ktorý bude obsahovať reálne údaje o situácii rómskeho obyvateľstva v SR. Realizujú sa aj ďalšie špecifické komplexné výskumy a zisťovania založené na etnickom pôvode a národnostnej príslušnosti v súlade s princípmi ochrany osobných údajov.
3.1.	Úloha:
Zriadiť funkčnú multidisciplinárnu pracovnú komisiu na účely vypracovania koncepcie legálneho zberu citlivých osobných údajov a analýzy právneho stavu v právnom poriadku SR a EÚ.
Termín: jún 2009
Zodpovedný: ÚSVRK
Spolupracujúce subjekty: členovia komisie, ŠÚ SR, ÚOOÚ, územná samospráva 
Finančné zabezpečenie: z rozpočtovej kapitoly ÚV SR, štrukturálne fondy
3.2.	Úloha:
Vytvoriť koncepciu legálneho zberu citlivých osobných údajov, založenú na analýze právneho stavu v právnom poriadku SR a EÚ a vypracovať legislatívny návrh na zber osobných citlivých údajov.
Termín: 2011
Zodpovedný: ÚSVRK
Spolupracujúce subjekty: členovia komisie, ŠÚ SR, ÚOOÚ, územná samospráva, MVO
Finančné zabezpečenie: z rozpočtovej kapitoly ÚV SR, štrukturálne fondy
3.3.	Úloha:
Získať poznatky o násilí páchanom na špecifických skupinách žien s osobitným prihliadnutím na ženy patriace k rómskej národnostnej menšine.
Termín: 2011
Zodpovedný: MPSVR SR 
Spolupracujúce subjekty: Inštitút pre výskum práce a rodiny, ÚSVRK, MVO
Finančné zabezpečenie: z rozpočtovej kapitoly MPSVR SR

4.	Špecifický cieľ č. 4
Zabezpečiť účinnú integráciu osôb do spoločnosti patriacich k národnostnej menšine alebo etnickej skupine, alebo pochádzajúcich zo sociálne znevýhodneného prostredia a cudzincov.
Stručný profil súčasného stavu situácie:
V Slovenskej republike žije takmer 800 000 osôb, ktoré sa hlásia k niektorej z 12 národnostných menšín (maďarská, rómska, rusínska, ukrajinská, nemecká, chorvátska, česká, moravská, poľská, bulharská, ruská a židovská). K inej ako slovenskej národnosti sa prihlásilo 14,2 % obyvateľov. Najpočetnejšou národnostnou menšinou na Slovensku je maďarská národnostná menšina, ku ktorej sa prihlásilo 520 528 obyvateľov Slovenskej republiky (9,7%). Druhou najpočetnejšou národnostnou menšinou v Slovenskej republike je rómska národnostná menšina, ku ktorej sa hlási 89 920 obyvateľov, čo predstavuje podiel 1,7 %. Skutočné zastúpenie rómskej národnostnej menšiny je podľa odhadov expertov niekoľkonásobne vyššie (podľa výsledkov sociologického zisťovania z roku 2004 žije na Slovensku asi 320 000 Rómov, demografické odhady hovoria až o počte 400 000 – 500 000 Rómov).
Podľa článku 34 Ústavy SR, občanom tvoriacim v Slovenskej republike národnostné menšiny alebo etnické skupiny sa zaručuje všestranný rozvoj, najmä právo spoločne s inými príslušníkmi menšiny alebo skupiny rozvíjať vlastnú kultúru, právo rozširovať a prijímať informácie v ich materinskom jazyku, združovať sa v národnostných združeniach, zakladať a udržiavať vzdelávacie a kultúrne inštitúcie. Občanom patriacim k národnostným menšinám alebo etnickým skupinám sa za podmienok ustanovených zákonom zaručuje okrem práva na osvojenie si štátneho jazyka aj právo na vzdelanie v ich jazyku, právo používať ich jazyk v úradnom styku a právo zúčastňovať sa na riešení vecí týkajúcich sa národnostných menšín a etnických skupín.
Na ústavnú úpravu nadväzuje viac ako 30 právnych predpisov upravujúcich práva osôb patriacich k národnostným menšinám. Právny poriadok SR vychádza z koncepcie ochrany individuálnych ľudských práv a základných slobôd tak, ako je zakotvená v príslušných medzinárodných zmluvách. V tomto zmysle odmieta koncepciu „kolektívnych práv“ národnostných menšín.
Na parlamentnej úrovni je zriadený Výbor Národnej rady SR pre ľudské práva, národnosti a postavenie žien, ktorý rokuje o návrhoch zákonov, o medzinárodných zmluvách a vládnych programoch z hľadiska ich súladu s ľudskými právami a právami príslušníkov národnostných menšín, zakotvenými v Ústave SR a vyplývajúcimi z medzinárodných záväzkov SR. Do pôsobnosti Výboru Národnej rady SR pre sociálne veci a bývanie patrí podávanie návrhov zákonov upravujúcich sociálnu oblasť a sledovanie dodržiavania platnej legislatívy v sociálnej oblasti. Výbor zriadil v roku 2008 stálu komisiu pre sociálne veci a bývanie pre začleňovanie Rómov, ktorej hlavnou náplňou je konzultovanie otázok a vyjadrovanie odborných stanovísk k témam, ktoré sa v rámci legislatívneho procesu NR SR dotýkajú problematiky začleňovania Rómov do spoločnosti. 
Problematika národnostných menšín je v Slovenskej republike v gescii podpredsedu vlády SR pre vedomostnú spoločnosť, európske záležitosti, ľudské práva a menšiny Dušana Čaploviča. Odborným pracoviskom Úradu vlády SR, ktoré sa zaoberá problematikou ľudských práv, národnostných menšín a etnických skupín, ako aj otázkami spolupráce s mimovládnymi neziskovými organizáciami je sekcia ľudských práv a menšín. 
Ako poradný a koordinačný orgán vlády SR pre oblasť národnostnej politiky pôsobí v Slovenskej republike Rada vlády Slovenskej republiky pre národnostné menšiny a etnické skupiny. V rade má paritné zastúpenie 12 oficiálne uznaných národnostných menšín (maďarská, rómska, rusínska, ukrajinská, nemecká, chorvátska, česká, moravská, poľská, bulharská, ruská a židovská); každá menšina má jedného zástupcu.
Postavenie poradného orgánu vlády SR pre rómsku problematiku má aj splnomocnenec vlády SR pre rómske komunity, ktorý prostredníctvom Úradu splnomocnenca vlády SR pre rómske komunity plní úlohy zamerané na riešenie záležitostí rómskych komunít a realizuje systémové opatrenia na zlepšenie ich postavenia a integráciu do spoločnosti. Základným strategickým dokumentom, ktorý definuje a predpokladá vytvorenie podmienok pre sociálnu inklúziu rómskej národnostnej menšiny je Strednodobá koncepcia rozvoja rómskej národnostnej menšiny v SR 2008 – 2013. ÚSVRK zabezpečuje v súčasnosti prípravu prevzatia predsedníctva Slovenskej republiky v medzinárodnom programe - Dekáda začleňovania rómskej populácie 2005 – 2015. V poradí piatou predsedajúcou krajinou bude Slovensko v období od 1. júla 2009 do 30. júna 2010. 
S cieľom rozvoja rómskych komunít s pretrvávajúcim stavom sociálneho vylúčenia boli zavedené niektoré systémové nástroje a kroky, pokrývajúce rozhodujúce oblasti prístupu k službám alebo tovarom. Medzi takéto inštitúty patrí výkon komunitnej sociálnej práce, komunitnej práce pre zdravotnú výchovu, povolania asistenta učiteľa pre žiakov materských škôl, základných škôl a špeciálnych škôl. A v neposlednom rade výkon policajných špecialistov pre prácu s komunitami. V oblasti prístupu osôb, o. i. aj zo znevýhodnených rómskych komunít k bývaniu, je naďalej podporovaný štátny program výstavby bytov nižšieho štandardu.
Pri výkone terénnej sociálnej práce MPSVR SR zameriava pozornosť na integráciu sociálne vylúčených skupín obyvateľov, najmä marginalizovaných rómskych komunít s ohľadom na ich špecifické potreby a podmienky v prístupe na trh práce, skvalitnenie poskytovania služieb starostlivosti, zvýšenie ich dostupnosti a efektivity. Pokračovanie a rozvoj výkonu komunitnej sociálnej práce je zabezpečené prostredníctvom dopytovo orientovaných projektov v rámci Fondu sociálneho rozvoja na realizáciu Programu podpory rozvoja komunitnej sociálnej práce v programovom období 2009 – 2015. 
V rámci MŠ SR je zriadené oddelenie škôl s vyučovacím jazykom národnostných menšín a vzdelávania rómskych komunít. V záujme zabezpečenia interkultúrneho dialógu a riešenia výchovno-vzdelávacieho procesu národnostných menšín podpredseda vlády a minister školstva SR J. Mikolaj zriadil poradný orgán ministerstva – Radu pre národnostné školstvo. Zloženie rady je dostupné na internetovej stránke MŠ SR. Okrem toho na MŠ SR od roku 2005 pracuje Rada expertov MŠ SR pre výchovu a vzdelávanie Rómov podľa príkazu ministra č. 5/2005-I v znení neskorších zmien. Funkcia asistenta učiteľa napomáha rómske deti a žiakov odbúrať jazykovú bariéru, zlepšiť školskú dochádzku, zefektívňuje spoluprácu školy s rodičmi a prostredníctvom individuálneho prístupu taktiež zvyšuje motiváciu rómskych žiakov pri získaní vzdelania.
Z dôvodu zlepšenia prístupu rómskej národnostnej menšiny k zdravotnej starostlivosti MZ SR realizuje Program podpory zdravia znevýhodnených komunít na Slovensku na roky 2009 – 2015 cestou regionálnych úradov verejného zdravotníctva (Košice, Poprad, Prešov, Spišská Nová Ves, Michalovce, Bardejov, Stará Ľubovňa, Banská Bystrica, Rimavská Sobota a Rožňava). V rámci riešenia uvedeného programu pracujú 30 komunitní pracovníci zdravotnej výchovy, ktorí zabezpečujú v oblasti zdravotnej výchovy komunikáciu medzi cieľovou skupinou - obyvateľmi separovaných rómskych osídlení a lokalít a lekármi, sestrami, pôrodnými asistentkami, verejnými zdravotníkmi a šíria zdravotnú osvetu a informovanosť v komunite.
MV SR sa od roku 2003 zaoberá vypracovaním podmienok na činnosť policajného špecialistu pre prácu s rómskymi komunitami. Realizačná fáza pilotného projektu prebiehala v priebehu roka 2005, z dôvodu výskytu rómskych osád v pôsobnosti Krajského riaditeľstva Policajného zboru v Prešove (10 príslušníkov PZ) v Košiciach (8 príslušníkov PZ). 
Na základe dosiahnutých výsledkov a záujmu aj ďalších krajských riaditeľstiev Policajného zboru bol od roku 2007 rozšírený počet týchto policajných špecialistov o 100 príslušníkov PZ na celkový počet 118. Zároveň je zabezpečené ich priebežné špecializované vzdelávanie v Strednej odbornej škole PZ v Bratislave, na ktorom sa podieľajú aj externí lektori pre oblasť rómskej kultúry a rómskeho jazyka. 
Na MK SR pôsobí sekcia menšinových a regionálnych kultúr, ktorá zabezpečuje výkon štátnej správy na úseku kultúry národnostných menšín a znevýhodnených skupín obyvateľstva.
Stručný profil želaného stavu situácie (dlhodobý výsledok opatrení):
V oblasti postavenia národnostných menšín a etnických skupín na Slovensku sa nepredpokladajú v legislatívnej oblasti v priebehu nadchádzajúcich troch rokoch zmeny. Vláda SR zabezpečí plnenie úloh a záväzkov v súlade s aktuálnym legislatívnym stavom, a to prostredníctvom programov a stratégií zameraných na podporu multikultúrnej spoločnosti (bližšie pozri. body 7 a 8 tejto kapitoly).
Bude sa pokračovať v aktivitách v nadväznosti na úspešné projekty, s využitím tzv. dobrej praxe, napr. v projekte „asistent úradu“, ktorý významne zvýšil záujem príslušníkov rómskej národnosti začleniť sa na trh práce (záujem pracovať na ÚPSVR prejavili viacerí stredoškolsky vzdelaní Rómovia. Prostredníctvom asistenta úradu sa prekonávali mnohé bariéry - jazykové, predsudky, vzájomná neochota a nezáujem - medzi Rómami, aj zamestnancami ÚPSVR). Prostredníctvom rozvoja služieb starostlivosti osôb ohrozených sociálnym vylúčením alebo sociálne vylúčených s osobitným zreteľom na marginalizované rómske komunity sa bude podporovať sociálna inklúzia dotknutých skupín obyvateľstva. 
Naďalej sa bude pokračovať v opatreniach na zlepšovanie zdravotného stavu a zvyšovanie zodpovednosti za vlastné zdravie obyvateľov žijúcich v separovaných rómskych osídleniach.
Budú sa realizovať motivačné opatrenia na intenzívnejšie zapojenie marginalizovaných rómskych komunít, územnej samosprávy a tretieho sektora do procesu integrácie rómskych komunít do majoritnej spoločnosti.
4.1.	Úloha:
Pokračovať v programe „Sprístupnenie činnosti verejného ochrancu práv minoritám“ sprístupňovaním informácií znevýhodneným skupinám, najmä odstraňovaním bariér v súvislosti s podávaním podnetov a získavaním informácií v jazykoch národnostných menšín.
Termín: priebežne
Zodpovedný: KVOP
Finančné zabezpečenie: z rozpočtu KVOP
4.2.	Úloha:
Podporovať sociálnu inklúziu osôb ohrozených sociálnym vylúčením alebo sociálne vylúčených prostredníctvom rozvoja služieb starostlivosti s osobitným zreteľom na marginalizované rómske komunity.
Termín: priebežne
Zodpovedný: MPSVR SR
Spolupracujúce subjekty: ÚPSVR SR, FSR, ÚSVRK
Finančné zabezpečenie: OP ZaSI
4.3.	Úloha:
Podporovať vytváranie rovnosti príležitostí v prístupe na trh práce a podporovať integráciu znevýhodnených skupín na trhu práce s osobitným zreteľom na marginalizované rómske komunity.
Termín: priebežne
Zodpovedný: MPSVR SR
Spolupracujúce subjekty: ÚPSVR SR, FSR, SIA, ÚSVRK
Finančné zabezpečenie: OP ZaSI
4.4.	Úloha:
Znižovať disparity v oblasti zdravotnej starostlivosti, zvyšovať prístup k prevencii a zdravotnej starostlivosti znevýhodnených skupín obyvateľstva – obyvateľov žijúcich v separovaných rómskych komunitách - prostredníctvom realizácie druhej etapy programu „Program podpory zdravia znevýhodnených komunít na Slovensku na roky 2009 – 2015“.
Termín: priebežne
Zodpovedný: MZ SR
Spolupracujúce subjekty: ÚVZ SR, RÚVZ, ÚSVRK
Finančné zabezpečenie: z rozpočtovej kapitoly MZ SR
4.5.	Úloha:
Naďalej pokračovať v osvedčenom programe terénnych sociálnych pracovníkov a ich asistentov, rozšíriť pôsobnosť programu o nové lokality, zefektívniť proces realizácie programu na základe potrieb marginalizovaných rómskych komunít.
Termín: priebežne
Zodpovedný: MPSVR SR
Spolupracujúce subjekty: ÚSVRK, ÚOŠS, územná samospráva, MVO
Finančné zabezpečenie: OP ZaSI
4.6.	Úloha:
Pokračovať v Programe výstavby obecných nájomných bytov nižšieho štandardu, určených pre bývanie občanov v hmotnej núdzi v oblasti bývania, s osobitným zreteľom na územnú integráciu marginalizovaných rómskych komunít, zefektívniť proces možnosti ďalšej výstavby.
Termín: priebežne
Zodpovedný: MVRR SR
Spolupracujúce subjekty: ÚSVRK, ÚOŠS, územná samospráva, MVO
Finančné zabezpečenie: z rozpočtovej kapitoly MVRR SR
4.7.	Úloha:
Zaviesť do policajnej praxe nových 112 referentov špecialistov (policajných špecialistov pre prácu s komunitami), zabezpečiť ich preškolenie, učebné pomôcky a odbornú literatúru pre prácu s komunitami.
Termín: december 2009
Zodpovedný: MV SR
Finančné zabezpečenie: z rozpočtovej kapitoly MV SR
4.8.	Úloha:
Vyhodnotiť prácu referentov špecialistov (policajných špecialistov pre prácu s komunitami) z pohľadu územnej samosprávy.
Termín: júl 2010
Zodpovedný: MV SR
Spolupracujúce subjekty: územná samospráva
Finančné zabezpečenie: z rozpočtovej kapitoly MV SR
4.9.	Úloha:
Vytvárať podmienky pre rómske deti, aby tieto mali možnosť dvojjazyčného vzdelávania alebo vzdelávania v ich materinskom jazyku.
Termín: priebežne
Zodpovedný: MŠ SR
Spolupracujúce subjekty: ÚSVRK
Finančné zabezpečenie: z rozpočtovej kapitoly MŠ SR
4.10.	Úloha:
Podporovať komunikáciu, vzdelávanie a prácu s rodičmi detí zo sociálne znevýhodneného prostredia s osobitným zreteľom na marginalizované rómske komunity.
Termín: priebežne
Zodpovedný: MŠ SR
Spolupracujúce subjekty: ÚSVRK, zriaďovatelia škôl, 
Finančné zabezpečenie: z rozpočtu zodpovedných subjektov
4.11.	Úloha:
Naďalej dohliadať na to, aby deti rómskeho pôvodu neboli zaraďované do špeciálnych škôl len z dôvodu príslušnosti k rómskej národnostnej menšine.
Termín: priebežne
Zodpovedný: MŠ SR 
Spolupracujúce subjekty: ÚSVRK 
Finančné zabezpečenie: z rozpočtovej kapitoly MŠ SR 
4.12.	Úloha:
Pokračovať v aplikácii prosociálnych programov pri zaobchádzaní s obvinenými a odsúdenými v ústavoch na výkon väzby a ústavoch na výkon trestu odňatia slobody.
Termín: priebežne
Zodpovedný: ZVJS
Finančné zabezpečenie: z rozpočtu ZVJS

5.	Špecifický cieľ č. 5
Vzdelávacie aktivity v oblasti ľudských práv a multikultúrna výchova pre deti a mládež.
Stručný profil súčasného stavu situácie:
V rámci programu Národný plán výchovy k ľudským právam na roky 2005 – 2014 prebieha monitorovanie a hodnotenie systému rozsahu a kvality výučby k ľudským právam ako zisťovací výskum a realizuje sa v základných a stredných školách SR v rozsahu rokov 2006 – 2014. 
V rokoch 2006 – 2008 prebehol prvý cyklus, ktorého cieľom bolo zistiť súčasný stav dosiahnutých výsledkov výchovy a vzdelávania k ľudským právam v školskom výchovno-vzdelávacom systéme a na základe získaných výsledkov stanoviť návrh opatrení pre jeho ďalšie skvalitnenie.
Multikultúrna výchova predstavuje výchovné pôsobenie, zamerané na rozvoj chápania iných kultúr, estetického vkusu voči iným kultúram a v konečnom dôsledku na rozvoj medziľudskej tolerancie. Multikultúrna výchova chápe rôzne kultúry ako rovnocenné, berie však do úvahy ich historické a sociálne súvislosti, ich rôzne spôsoby sebavyjadrenia. Do veľkej miery sa zaoberá znakmi, ktoré kultúry využívajú. Multikultúrna výchova je dnes dôležitým prostriedkom odstraňovania xenofóbie, rasizmu a predchádzania etnickým napätiam. Pomáha prekonávať vlastné kultúrne obmedzenia, pomáha prekročiť tieň majoritnej kultúry a pozrieť sa na menšinové kultúry ako na právoplatnú súčasť systému a naopak. Cieľom multikultúrnej výchovy je rozvoj schopnosti tolerovať iné kultúry alebo inak povedané, rozvoj schopnosti rešpektovať existenciu iných kultúr. Ciele multikultúrnej výchovy smerujú od rozvoja pasívnych postojov k aktívnej participácii, multikultúrne chápanie začína toleranciou a empatiou.
Od 1. septembra 2008 sa v Slovenskej republike realizuje školská reforma. Zmenili sa ciele a obsah výchovy a vzdelávania v základných a stredných školách. V oblasti učebníc je potrebné prehodnotiť výber učebníc a zamerať sa na učebnice, ktoré sa budú tvoriť v súlade so schváleným štátnym vzdelávacím programom a budú spĺňať kritériá nastavené reformou. V rámci kvalitatívneho výskumu vybraných učebníc, používaných na základných a stredných školách z aspektu ľudských práv v rokoch 2009 – 2011 sa bude sledovať spracovania učiva v učebniciach tak, aby to vyhovovalo z hľadiska citlivosti a rovnosti vo vzťahu k osobám so zdravotným postihnutím, pohlaviu, rase, národu a národnosti, náboženstvu, migrantom a pod.
Stručný profil želaného stavu situácie (dlhodobý výsledok opatrení):
V rokoch 2009-2011 bude prebiehať monitorovanie a hodnotenie zamerané na sledovanie stavu programu Národný plán výchovy k ľudským právam na roky 2005-2014 , ktorý nastal po úpravách na základe zistených skutočností z prvého cyklu. Posledný tretí cyklus monitorovania a hodnotenia, ktorý by mal pokračovať v rokoch 2012-2014, bude zameraný na sledovanie výstupného stavu a merania pridanej hodnoty medzi 2. a 3. obdobím, ako aj vyhodnotenie predpokladaného prínosu výchovy a vzdelávania k ľudským právam na základných a stredných školách SR v rokoch 2005-2014, vypracovanie cieľov a obsahu multikultúrnej výchovy a vzdelávania pre Štátny vzdelávací program ISCED 0, ISCED 1, ISCED 2 a ISCED 3A a následné uplatnenie v základných a stredných školách s postupným odstraňovaním prejavov diskriminácie, rasizmu, xenofóbie, antisemitizmu a ostatným prejavom intolerancie.
5.1.	Úloha:
Realizovať druhú etapu monitorovania a hodnotenia v rokoch 2009 – 2011 v rámci projektu monitorovania a hodnotenia ľudských práv v školskom prostredí (2005-2014). 
Termín: priebežne
Zodpovedný: MŠ SR
Spolupracujúce subjekty: ŠPÚ, Ústav informácii a prognóz školstva, Štátna školská inšpekcia
Finančné zabezpečenie: z rozpočtovej kapitoly MŠ SR
5.2.	Úloha:
Realizovať kvalitatívnu analýzu vybraných učebníc, používaných na základných a stredných školách z aspektu ľudských práv (2009 – 2011).
Termín: priebežne 
Zodpovedný: MŠ SR 
Spolupracujúce subjekty: ŠPÚ, Metodicko-pedagogické centrum a jeho alokované pracoviská, Výskumný ústav detskej psychológie a patopsychológie, Štátny inštitút odborného vzdelávania, Ústav informácii a prognóz školstva, Štátna školská inšpekcia

Finančné zabezpečenie: z rozpočtovej kapitoly MŠ SR
5.3.	Úloha:
Vypracovať ciele a obsah multikultúrnej výchovy a vzdelávania pre Štátny vzdelávací program ISCED 0, ISCED 1, ISCED 2 a ISCED 3A (2009 – 2011) s prihliadnutím na predchádzanie všetkým formám diskriminácie, rasizmu, xenofóbie, antisemitizmu a ostatným prejavom intolerancie.
Termín: priebežne do roku 2011
Zodpovední: MŠ SR
Spolupracujúce subjekty: ŠPÚ, Metodicko-pedagogické centrum a jeho alokované pracoviská, Výskumný ústav detskej psychológie a patopsychológie, Štátny inštitút odborného vzdelávania, Ústav informácii a prognóz školstva, Štátna školská inšpekcia
Finančné zabezpečenie: z rozpočtovej kapitoly MŠ SR
5.4.	Úloha:
Participovať na vzdelávaní žiakov základných škôl, študentov stredných škôl a vysokých škôl v oblasti predchádzania všetkým formám diskriminácie, rasizmu, xenofóbie, antisemitizmu a ostatným prejavom intolerancie.
Termín: priebežne
Zodpovední: KVOP
Finančné zabezpečenie: SNSĽP, z rozpočtu príslušných subjektov

6.	Špecifický cieľ č. 6
Systematické vzdelávanie príslušníkov profesijných skupín, ktorí majú pri výkone svojho povolania vplyv na predchádzanie všetkým formám diskriminácie, rasizmu, xenofóbie, antisemitizmu a ostatným prejavom intolerancie.
Stručný profil súčasného stavu situácie:
V nadväznosti na predchádzajúce akčné plány, najmä na prioritné oblasti akčného plánu na obdobie rokov 2006 – 2008, aj naďalej sa bude pokračovať v systematickom vzdelávaní príslušníkov profesijných skupín, ktorí majú pri výkone svojho povolania vplyv na predchádzanie všetkým formám diskriminácie, rasizmu, xenofóbie, antisemitizmu a ostatným prejavom intolerancie. Uvedená oblasť aktivít sa stále javí a považuje za veľmi potrebnú a dôležitú z pohľadu vzdelávania pedagogických zamestnancov na všetkých typoch škôl, aj poskytovateľov služieb v zriaďovacej pôsobnosti samosprávy. 
Justičná akadémia zodpovedá v zmysle zákona č. 548/2003 Z. z. v znení neskorších predpisov za vzdelávanie sudcov, prokurátorov, súdnych úradníkov, justičných čakateľov a právnych čakateľov prokuratúry. Vo vzťahu k vyššie uvedenej problematike v rámci svojich ročných študijných plánov organizuje a vykonáva semináre k prehlbovaniu vedomosti o aplikácii právnych predpisov z oblasti ľudských práv a zákazu diskriminácie.
V súčasnosti realizuje MPSVR SR vzdelávanie takmer vždy na žiadosť externých inštitúcií. Vo všeobecnosti ide o vzdelávanie v oblasti predchádzania všetkým formám diskriminácie, rodovej rovnosti, predchádzaniu násilia a pod.
Slovenská zdravotnícka univerzita priebežne zabezpečuje vzdelávanie zdravotníckych pracovníkov v rámci postgraduálneho vzdelávania o témach diskriminácie a boja proti nej, a to najmä pod gestorstvom katedry medicínskeho práva, ale aj v rámci iných odborných predmetov, ako napr. starostlivosť o starších ľudí a štúdiu Master of Public Health. Tematika je predmetom prednášok na Fakulte verejného zdravotníctva, Fakulte ošetrovateľstva a zdravotníckych odborných štúdií a na Fakulte zdravotníckych špecializačných štúdií SZU v Bratislave.
Generálny štáb Ozbrojených síl SR v rámci prípravy Ozbrojených síl SR vo výcvikových programoch zabezpečuje systematické vzdelávanie, zamerané na predchádzanie všetkým formám diskriminácie, rasizmu, xenofóbie, antisemitizmu a ostatným prejavom intolerancie. Veľký dôraz je kladený na výber profesionálnych vojakov, ktorí sú vysielaní do zahraničných misií. Títo sú dôsledne informovaní o antidiskriminačnej legislatíve v oblasti dodržiavania ľudských práv, s cieľom predchádzania prejavom intolerancie. Vo všetkých veliteľstvách Ozbrojených síl SR, ako aj útvaroch v ich podriadenosti sú vytvorené komisie na prevenciu kriminality, ktoré sledujú, či nedochádza k diskriminácii, rasizmu, xenofóbii, antisemitizmu a ostatným prejavom intolerancie. V komisiách pracujú špecialisti v oblasti právnej služby, kvality života, vnútorného riadenia a personálnej práce, vojenskí duchovní, pracovníci pre styk s verejnosťou, lekári a vojenskí psychológovia. 
V rámci teoretických znalostí a odbornej spôsobilosti policajtov, ktorí sú zodpovední za problematiku extrémizmu na okresných a krajských riaditeľstvách Policajného zboru, je na prijateľnej úrovni. Keďže je daná problematika stále aktuálna, je žiaduce pokračovať v systematickom vzdelávaní policajtov vo všetkých zložkách. 
Stručný profil želaného stavu situácie (dlhodobý výsledok opatrení):
Bude sa naďalej zvyšovať vedomostná úroveň sudcov, prokurátorov a súdnych úradníkov v oblasti ľudských práv a zákazu diskriminácie a bude sa efektívnejšie implementovať antidiskriminačná legislatíva orgánmi právnej ochrany (súdy a prokuratúra).
Slovenská zdravotnícka univerzita bude naďalej v rámci svojich fakúlt priebežne zabezpečovať vzdelávanie zdravotníckych pracovníkov, a to hlavne skvalitňovaním a zvyšovaním úrovne vedomostí o antidiskriminačnej legislatíve, eliminácii rasizmu, násilia a rovnakom zaobchádzaní pri poskytovaní zdravotnej starostlivosti v pregraduálnom a ďalšom vzdelávaní. 
Príslušníci Policajného zboru, Zboru väzenskej a justičnej stráže a ozbrojených síl budú prechádzať pravidelnými školeniami a previerkami v oblasti dodržiavania zásady rovnakého zaobchádzania.
Všetky dotknuté profesie pri výkone verejnej správy budú mať znalosť o danej problematike a efektívne ju budú využívať a dodržiavať vo svojej činnosti.
6.1.	Úloha:
Systematicky vzdelávať zamestnancov štátnej a verejnej správy v oblasti nediskriminácie, rasizmu, xenofóbie, antisemitizmu a ostatných prejavov intolerancie.
Termín: priebežne
Zodpovedný: ÚOŠS 
Spolupracujúce subjekty: KVOP, SNSĽP, MVO, územná samospráva
Finančné zabezpečenie: z rozpočtu zodpovedných subjektov
6.2.	Úloha:
V rámci koordinácie horizontálnej priority rovnosť príležitostí zabezpečiť školenie pre zamestnancov ministerstiev, ktoré sú riadiacimi orgánmi pre jednotlivé operačné programy.
Termín: 2009
Zodpovedný: MPSVR SR
Spolupracujúce subjekty: všetky RO, SORO 
Finančné zabezpečenie: OP TP projekt koordinátora HP RP – „Zabezpečenie hodnotenia a implementácie horizontálnej priority rovnosť príležitostí v ŠF a KF v programovom období 2007 – 2013“
6.3.	Úloha:
Pripraviť a vykonať projekt postupného špecializovaného odborného vzdelávania všetkých inšpektorov práce vykonávajúcich dozor na úseku pracovnoprávnych vzťahov a príslušných vedúcich zamestnancov Národného inšpektorátu práce a inšpektorátov práce pôsobiacich na úseku pracovnoprávnych vzťahov, zameraného na predchádzanie všetkým formám diskriminácie a jej elimináciu.
Termín: 2009
Zodpovedný: MPSVR SR, Národný inšpektorát práce
Finančné zabezpečenie: z rozpočtovej kapitoly MPSVR SR a ESF
6.4.	Úloha:
Zabezpečovať, aby sa vybraní prokurátori GP v obvodoch ich pôsobnosti zúčastňovali seminárov a školení so zameraním na problematiku dodržiavania ľudských práv a predchádzania všetkým formám diskriminácie, rasizmu, xenofóbie, antisemitizmu a ostatným prejavom intolerancie.
Termín: priebežne
Zodpovedný: GP SR
Spolupracujúce subjekty: podriadené okresné a krajské prokuratúry
Finančné zabezpečenie: z rozpočtovej kapitoly GP SR
6.5.	Úloha:
Zabezpečiť účasť povereného prokurátora generálnej prokuratúry na seminároch a školeniach, ktoré budú zorganizované jednotlivými policajnými zložkami v priebehu rokov 2009 – 2011.
Termín: priebežne
Zodpovedný: GP SR
Spolupracujúce subjekty: podriadené okresné a krajské prokuratúry, jednotlivé policajné zložky
Finančné zabezpečenie: bez finančného zabezpečenia
6.6.	Úloha:
Kvalifikovaný lektor (prokurátor alebo sudca) v priebehu rokov 2009 – 2011 vykoná lektorskú prednášku v rámci programu Justičnej akadémie, ktorej sa zúčastnia vybraní prokurátori a sudcovia z jednotlivých okresných a krajských súdov a prokuratúr na tému problematiky výkonu prokurátorského dozoru nad prípravným konaním v oblasti trestného stíhania a postihovania páchateľov rasovo motivovaných trestných činov a extrémizmu.
Termín: priebežne
Zodpovedný: GP SR
Spolupracujúce subjekty: JA
Finančné zabezpečenie: z rozpočtu JA
6.7.	Úloha:
Organizovať seminár pre sudcov, prokurátorov a súdnych úradníkov k právnej úprave ľudských práv a jej aplikácii vnútroštátnym súdom/prokurátorom.
Termín: 2010
Zodpovedný: JA
Finančné zabezpečenie: z rozpočtu JA
6.8.	Úloha:
Realizovať systematické vzdelávacie aktivity pre zdravotníckych pracovníkov, ktorí pri výkone svojho povolania majú vplyv na predchádzanie všetkým formám diskriminácie, rasizmu, xenofóbie, antisemitizmu a ostatným prejavom intolerancie vrátane ďalšieho vzdelávania. 
Termín: priebežne
Zodpovedný: MZ SR, SZU
Finančné zabezpečenie: z rozpočtovej kapitoly MZ SR
6.9.	Úloha:
Vyškoliť tzv. koordinátorov pomoci ženám ohrozeným násilím z radov zdravotníckych pracovníkov v rámci každého vyššieho územného celku a každej všeobecnej nemocnice.
Termín: 2010, 2011
Zodpovedný: MZ SR
Spolupracujúce subjekty: OZ Možnosť voľby
Finančné zabezpečenie: štrukturálne fondy MPSVR SR – projekt zadaný OZ Možnosť voľby
6.10.	Úloha:
Systematicky vzdelávať profesionálnych vojakov a vybraných zamestnancov MO SR v oblasti predchádzania všetkým formám diskriminácie, rasizmu, xenofóbie, antisemitizmu a ostatným prejavom intolerancie.
Termín: priebežne
Zodpovedný: MO SR
Finančné zabezpečenie: z rozpočtu MO SR
6.11.	Úloha:
Vzdelávať príslušníkov Policajného zboru okresných a krajských riaditeľstiev PZ a príslušníkov Železničnej polície, ktorí sú poverení prácou na úseku extrémizmu.
Termín: priebežne
Zodpovedný: MV SR
Spolupracujúce subjekty: Akadémia policajného zboru
Finančné zabezpečenie: z rozpočtovej kapitoly MV SR
6.12.	Úloha:
Zabezpečiť účasť príslušníkov Policajného zboru a Železničnej polície na seminároch a konferenciách zameraných na problematiku rasovej diskriminácie, rasovo motivovanej trestnej činnosti a extrémizmu.
Termín: priebežne
Zodpovedný: MV SR
Spolupracujúce subjekty: Akadémia policajného zboru
Finančné zabezpečenie: z rozpočtovej kapitoly MV SR
6.13.	Úloha:
Zabezpečiť školenia a výcvik policajtov z výkonných útvarov ÚHCP MV SR z problematiky ľudských práv a nediskriminácie so zameraním na identifikované rizikové faktory.
Termín: priebežne
Zodpovedný: ÚHCP MV SR
Spolupracujúce subjekty: príslušné riaditeľstvá ÚHCP MV SR, MPSVR SR, UNHCR 
Finančné zabezpečenie: z rozpočtu príslušných subjektov
6.14.	Úloha:
Analyzovať štatistické údaje, spracovávané ÚHCP, podľa ktorých možno identifikovať rizikové miesta vo výkone služby policajtov hraničnej a cudzineckej polície, na ktoré sa majú sústrediť antidiskriminačné aktivity úradu.
Termín: priebežne
Zodpovedný: ÚHCP MV SR
Spolupracujúce subjekty: regionálne riaditeľstvá ÚHCP MV SR
Finančné zabezpečenie: z rozpočtovej kapitoly MV SR
6.15.	Úloha:
Zabezpečiť školenia a tréningy komunikačných zručností a zvyšovať psychickú odolnosť policajtov prichádzajúcich do styku s migrantmi.
Termín: priebežne
Zodpovedný: ÚHCP MV SR
Spolupracujúce subjekty: regionálne riaditeľstvá ÚHCP MV SR
Finančné zabezpečenie: z rozpočtovej kapitoly MV SR
6.16.	Úloha:
Pokračovať v systematickom vzdelávaní príslušníkov Zboru väzenskej a justičnej stráže v oblasti predchádzania všetkým formám diskriminácie, rasizmu, xenofóbie, antisemitizmu a ostatným prejavom intolerancie. 
Termín: priebežne
Zodpovedný: ZVJS
Spolupracujúce subjekty: MVO
Finančné zabezpečenie: z rozpočtu ZVJS
6.17.	Úloha:
Priebežne aktualizovať učebné plány Inštitútu vzdelávania Zboru väzenskej a justičnej stráže v Nitre o nové všeobecne záväzné predpisy a medzinárodné dokumenty v predmetnej problematike a v súlade s Národným plánom výchovy k ľudským právam.
Termín: priebežne
Zodpovedný: ZVJS
Finančné zabezpečenie: z rozpočtu ZVJS
6.18.	Úloha:
Systematicky vzdelávať pedagogických zamestnancov v oblasti predchádzania diskriminácie, rasizmu, xenofóbie, antisemitizmu a ostatných prejavov intolerancie.
Termín: priebežne
Zodpovedný: MŠ SR
Finančné zabezpečenie: z rozpočtovej kapitoly MŠ SR

7.	Špecifický cieľ č. 7
Podpora aktivít zameraných na pripomínanie si pamiatky holokaustu. 
Stručný profil súčasného stavu situácie:
Podľa trestného zákona každý kto verejne demonštruje svoje sympatie k hnutiam, ktoré násilím, hrozbou násilia alebo hrozbou inej ťažkej ujmy smerujú k potláčaniu základných práv a slobôd osôb, ako aj každý kto verejne popiera, spochybňuje, schvaľuje alebo sa snaží ospravedlniť holokaust, môže byť potrestaný odňatím slobody do výšky troch rokov (pozri aj bod 2 tejto kapitoly). 
V SR dnes pôsobí viacero štátnych a neštátnych organizácií a inštitúcií, ktoré sa profesionálne zaoberajú problematikou boja proti antisemitizmu a pripomínania holokaustu. 
Dokumentačné stredisko holokaustu podporuje a uskutočňuje predovšetkým projekty, ktorých cieľom je komplexne zdokumentovať príčiny, priebeh a dôsledky holokaustu na Slovensku. 
Rada na odškodnenie obetí holokaustu v SR bola vytvorená na základe Dohody medzi vládou SR a ústredným zväzom židovských náboženských obcí v SR z 9. októbra 2002 (schválená uznesením vlády SR č. uznesením č. 1027/2002) s cieľom čiastkového odškodnenia obetí holokaustu v SR a na financovanie projektov sociálnych a kultúrnych potrieb židovskej komunity v Slovenskej republike. Rada na odškodnenie obetí holokaustu je zložená zo štyroch zástupcov menovaných ústredným zväzom a troch zástupcov menovaných vládou SR (na návrh podpredsedu vlády SR pre vedomostnú spoločnosť, európske záležitosti, ľudské práva a menšiny, ministra financií a ministra zahraničných vecí SR).
V zmysle uvedenej dohody bola na osobitný účet ústredného zväzu v Národnej banke Slovenska poukázaná istina vo výške 28 214 831 EUR, z ktorej každoročný výnos počas obdobia 10 rokov môže byť použitý s cieľom čiastkového odškodnenia obetí holokaustu spočívajúcom v poskytovaní príspevkov:
a) fyzickým osobám s cieľom zmiernenia niektorých majetkových krívd, spôsobených obetiam holokaustu, ktorým ich nehnuteľnosti neboli vrátené alebo neboli žiadnym spôsobom odškodnené,
b) na sociálno-zdravotnú, spoločenskú a kultúrnu starostlivosť so zvláštnym zreteľom na potreby tých, ktorí prežili holokaust,
c) na rekonštrukciu, obnovu a údržbu nehnuteľných a hnuteľných židovských pamiatok na území Slovenskej republiky,
d) na projekty slúžiace dôstojnej pamiatke obetí holokaustu,
e) na podporu spoločenských a vzdelávacích aktivít v oblasti judaizmu.
ÚV SR podporuje a realizuje aktivity zamerané na boj proti antisemitizmu a pripomínanie si pamiatky holokaustu, ako napríklad spoluorganizoval Národnú konferenciu o holokauste (marec 2008) alebo celosvetové stretnutie bývalých väzenkýň koncentračného tábora Ravensbruck (máj 2008). Koordinuje slovenskú účasť na Projekte obnovy miesta pamäte v bývalom nemeckom nacistickom vyhladzovacom tábore Sobibor, ktorý predstavuje spoluprácu Poľska, Slovenska, Holandska a Izraela. Sobibor bol miestom smrti najväčšieho počtu židovských obetí pochádzajúcich zo Slovenska (takmer 28 000 obetí). Prvé zasadnutie riadiaceho výboru projektu sa uskutočnilo 8. decembra 2008 vo Varšave. V súčasnosti prebieha úvodná fáza realizácie projektu, v ktorej rámci sa definuje rozsah a podoba budúceho miesta pamäte v Sobibore. Úrad vlády SR spolupracuje na iniciatíve MK SR k vytvoreniu prvého Múzea holokaustu a vzdelávacieho centra v budovách bývalého pracovného a tranzitného tábora v Seredi.
V rámci členstva SR v pracovnej skupine pre medzinárodnú spoluprácu v oblasti vzdelávania, zachovania pamiatky a výskumu holokaustu ITF (špeciálna skupina pre medzinárodnú spoluprácu na vzdelávaní o holokauste, jeho pripomínaní a výskume) prispieva SR do rozpočtu ITF ročným príspevkom vo výške 30 000 Eur. Jednou z činností ITF je aj spolufinancovanie projektov štátnych i mimovládnych organizácií, zameraných na vzdelávanie, pripomínanie a výskum holokaustu.
Okrem vyššie spomenutých pôsobia na Slovensku ďalšie organizácie a inštitúcie, ktoré sa priamo alebo okrajovo zaoberajú problematikou boja proti antisemitizmu a pripomínaním si holokaustu. 
Antisemitské prejavy predovšetkým vo forme vandalizmu, slovných a fyzických útokov stále pretrvávajú a sú viac-menej otvorené. V poslednom čase sa zintenzívňujú antisemitské prejavy počas športových zápasov a tieto sú aj expresívne vyjadrované na rôznych internetových stránkach.
Stručný profil želaného stavu situácie (dlhodobý výsledok opatrení):
Podpora projektov zameraných na boj proti antisemitizmu a pripomínanie holokaustu v rámci vzdelávania, podpory projektov na ochranu historického dedičstva, ako aj v rámci pracovnej skupiny pre medzinárodnú spoluprácu v oblasti vzdelávania, zachovania pamiatky a výskumu holokaustu ITF.
7.1.	Úloha:
Podporovať besedy, semináre a iné formy vzdelávania v oblastiach antisemitizmu a holokaustu, podporovať návštevy bývalých nacistických koncentračných a vyhladzovacích táborov ako aj vzdelávacie projekty, smerujúce k pripomínaniu pamäte holokaustu na základných a stredných školách.
Termín: priebežne
Zodpovedný: MŠ SR. MK SR, MZV SR
Spolupracujúce subjekty: ÚV SR, ZMOS, vzdelávacie inštitúcie, samospráva, MVO
Finančné zabezpečenie: z rozpočtu zodpovedných subjektov
7.2.	Úloha:
Zvyšovať informovanosť verejnosti o osudoch Rómov, ľudí so zdravotným postihnutím, príslušníkov sexuálnych menšín a pod., ktorí sa stali obeťami perzekúcií počas druhej svetovej vojny, a to prostredníctvom besied, seminárov, tvorivých dielní a pod.
Termín: priebežne
Zodpovední: ÚOŠS
Spolupracujúce subjekty: SNSĽP, relevantné organizácie a inštitúcie, MVO
Finančné zabezpečenie: z rozpočtu príslušných subjektov
7.3.	Úloha:
Zabezpečiť vytvorenie Múzea holokaustu v bývalom pracovnom a tranzitnom tábore v Seredi.
Termín: 2012
Zodpovedný: MK SR
Spolupracujúce subjekty: relevantné organizácie a inštitúcie
Finančné zabezpečenie: z rozpočtu zodpovedných subjektov
7.4.	Úloha:
Zabezpečiť účasť Slovenskej republiky na projekte obnovy miesta pamäte v bývalom nacistickom vyhladzovacom tábore v Sobibore.
Termín: priebežne
Zodpovedný: ÚV SR
Spolupracujúce subjekty: MK SR, MVO
Finančné zabezpečenie: z rozpočtu príslušných subjektov
7.5.	Úloha:
Zabezpečiť informovanosť oprávnených subjektov o možnosti čerpať zdroje z ITF .
Termín: priebežne
Zodpovedný: MZV SR
Spolupracujúce subjekty: MK SR 
Finančné zabezpečenie: z rozpočtovej kapitoly MZV SR a MK SR

8.	Špecifický cieľ č. 8
Podpora spoločenskovedných, kultúrnych a športových aktivít, venovaných problematike dodržiavania ľudských práv a predchádzania všetkým formám diskriminácie, rasizmu, xenofóbie, antisemitizmu a ostatným prejavom intolerancie.
Stručný profil súčasného stavu situácie:
V oblasti kultúry MK SR podporuje rovnosť príležitostí a prístup ku kultúre osobám patriacim k národnostnej menšine alebo etnickej skupine, alebo pochádzajúcim zo sociálne marginalizovaného prostredia prostredníctvom svojho grantového systému, programov Kultúra národnostných menšín (podprogramy Živá a písaná kultúra) a Kultúra znevýhodnených skupín obyvateľstva.  
Dotačný program Kultúra národnostných menšín (v roku 2008 bolo prerozdelených 100 642 000,- Sk) slúži na podporu a rozvoj kultúry národnostných menšín, na zachovanie ich identity a materinského jazyka, ako aj vytváranie rovnosti príležitostí a ich integráciu do spoločnosti. Grantový program reaguje na aktuálne zmeny, priority a kultúrne potreby národnostných menšín. Členovia odborných komisií posudzujú požiadavky národnostných menšín z hľadiska optimalizácie života kultúry a kultúrneho života každej národnostnej menšiny. Dotácie sú zamerané predovšetkým na podporu kultúrnych aktivít národnostných menšín, tvorby a šírenia kultúrnych hodnôt národnostných menšín, zachovania a rozvoja kultúry národnostných menšín. V rámci uvedeného programu je na rok 2009 alokovaný objem finančných prostriedkov vo výške 3 485 362 Eur.
	Dotačný program Kultúra znevýhodnených skupín obyvateľstva (v roku 2008 bolo prerozdelených 6 000 000,- Sk) je zameraný na podporu integrácie marginalizovaných skupín prostredníctvom kultúrnych mechanizmov. V roku 2009 bol objem finančných prostriedkov zvýšený na sumu 331 939 Eur. Týmto programom MK SR dlhodobo podporuje rozvoj aktivít venovaných problematike dodržiavania ľudských práv a predchádzania všetkým formám diskriminácie, rasizmu, xenofóbie, antisemitizmu a ostatným prejavom intolerancie, ako aj interkultúrneho dialógu. Program slúži na podporu a rozvoj kultúrnych potrieb znevýhodnených skupín obyvateľstva a tiež na podporu rovnosti príležitostí v oblasti kultúry, kompenzácie znevýhodnenia a uľahčenie prístupu marginalizovaných skupín ku kultúre. Program je okrem iného zameraný aj na podporu kultúrnych aktivít smerujúcich k integrácii cudzincov (s dôrazom na deti migrantov) a vytvára podmienky na financovanie kultúrnych podujatí organizovaných na začlenenie sa týchto skupín do spoločnosti. Program je tiež zameraný na podporu medzikultúrneho dialógu, ktorý napomáha poznávanie iných kultúr a tým prispieva k odbúravaniu predsudkov a rozvoju tolerancie v slovenskej spoločnosti. Program slúži tiež na podporu kultúry osôb so zdravotným postihnutím, znevýhodnených skupín detí a mládeže (deti z detských domovov, deti žijúce v marginalizovaných rómskych komunitách a pod.), starších ľudí a bezdomovcov. Dotácie tiež slúžia na podporu kultúrno-spoločenských projektov, ktoré vedú k potláčaniu všetkých foriem násilia, diskriminácie, rasizmu, xenofóbie, extrémizmu, vychovávajú k tolerancii a prijímaniu inakosti.
MK SR zriadilo národnostné múzeá (ako organizačné zložky Slovenského národného múzea) so zámerom rozvíjať jazyk a kultúru národnostných menšín žijúcich na Slovensku, ako aj podporovať ich kultúrne aktivity, zamerané na zvýšenie tolerancie verejnosti k menšinovým kultúram a tiež aktivít, zameraných na predchádzanie všetkým formám násilia s cieľom podporiť rozvoj a poznanie rozmanitosti kultúr jednotlivých národnostných menšín, prehlbovať toleranciu, prispievať k vytváraniu multikultúrneho prostredia a rozvoju procesu sociálnej inklúzie.
MK SR prostredníctvom organizácií v zriaďovateľskej pôsobnosti dlhodobo realizuje kultúrne aktivity zamerané na zvýšenie tolerancie verejnosti k menšinovým kultúram a tiež aktivít zameraných na predchádzanie všetkým formám násilia s cieľom podporiť rozvoj a poznanie rozmanitosti kultúr jednotlivých, nielen národnostných menšín, prehlbovať toleranciu, prispievať k vytváraniu multikultúrneho prostredia a rozvoju procesu sociálnej inklúzie. Uznesením vlády SR č. 1078 zo dňa 20. decembra 2006 bola prijatá Stratégia rozvoja múzeí a galérií v Slovenskej republike do roku 2011. 
Štátnu starostlivosť o šport a mládež zabezpečuje MŠ SR prostredníctvom činnosti sekcie štátnej starostlivosti o šport alebo ním riadeného Národného športového centra. Prostredníctvom dotačného programu poskytuje priamu podporu športových aktivít neziskových organizácií alebo orgánom samosprávy.
V rámci podpory spoločenskovedných, kultúrnych a športových aktivít národnostných menšín a znevýhodnených skupín sa taktiež realizujú dotačné programy na Úrade splnomocnenkyne vlády SR pre rómske komunity, Úrade splnomocnenca vlády SR pre šport a v Kancelárii podpredsedu vlády SR pre vedomostnú spoločnosť, európske záležitosti, ľudské práva a menšiny. 
Uvedené programy umožňujú občianskej verejnosti realizovať aktivity zamerané na zlepšenie postavenia znevýhodnených skupín na lokálnej, regionálnej a národnej úrovni a zároveň umožnia samotným členom takýchto skupín aktívne sa zapájať do ich tvorby a implementácie. 
Stručný profil želaného stavu situácie (dlhodobý výsledok opatrení):
Naďalej pokračovať v nastavených programoch podpory spoločenskovedných, kultúrnych a športových aktivít pre národnostné menšiny a znevýhodnené skupiny obyvateľstva. 
Zabezpečiť trvalú udržateľnosť v oblasti prístupu ku kultúre všetkým marginalizovaným skupinám aj prostredníctvom národnostných inštitúcií. Pokračovať vo vytváraní optimálnych podmienok pre rozvoj národnostných kultúr, predchádzať diskriminácii a všetkým formám xenofóbie. Zabezpečiť rovnosť príležitostí a prístup všetkých marginalizovaných skupín ku kultúrnym hodnotám a službám, ako aj účasť na tvorbe a prezentácii kultúrnych hodnôt v rámci spoločnosti.
Problematika predchádzania diskriminácii a všetkým formám xenofóbie, podpory tolerancie a inakosti je samozrejmou a trvalo udržateľnou súčasťou prípravy a realizácie kultúrnych aktivít rozpočtových a príspevkových organizácií štátnej správy.
Bude v platnosti zákon o financovaní kultúry, ktorého súčasťou bude aj financovanie kultúry národnostných menšín.
8.1.	Úloha:
Podporovať prostredníctvom dotačného programu ÚSVRK a K PPVL projekty kultúrnych, spoločenskovedných a športových aktivít pre príslušníkov národnostných menšín a znevýhodnených skupín.
Termín: priebežne
Zodpovedný: ÚV SR
Finančné zabezpečenie: z rozpočtovej kapitoly ÚV SR
8.2.	Úloha:
Podporovať prostredníctvom dotačných programov MK SR - Kultúra národnostných menšín (podprogram kultúrna politika), Kultúra znevýhodnených skupín obyvateľstva a Audiovízia multietnické a multikultúrne aktivity zamerané na predchádzanie diskriminácie a prevenciu proti všetkých formám násilia, ako aj na rozvoj interkultúrneho dialógu, tolerancie a vytváranie rovnosti príležitostí v oblasti kultúry.
Termín: priebežne
Zodpovední: MK SR
Finančné zabezpečenie: z rozpočtovej kapitoly MK SR
8.3.	Úloha:
Realizovať prostredníctvom národnostných múzeí – Múzeum kultúry Maďarov na Slovensku, Múzeum židovskej kultúry, Múzeum chorvátskej kultúry, Múzeum rómskej kultúry, Múzeum ukrajinskej kultúry, Múzeum rusínskej kultúry, Múzeum Karpatských Nemcov – expozície zamerané na zvýšenie tolerancie verejnosti voči menšinovým kultúram a tiež ich vzájomné zbližovanie.
Termín: priebežne
Zodpovedný: MK SR
Finančné zabezpečenie: z rozpočtovej kapitoly MK SR
8.4.	Úloha:
Podporovať prostredníctvom Národného osvetového centra a ostatných rozpočtových a príspevkových organizácií MK SR – Slovenská národná galéria, Univerzitná knižnica, Slovenská knižnica pre nevidiacich v Levoči, Medzinárodný dom umenia BIBIANA, Filmový ústav, Divadelný ústav – realizáciu kultúrnych aktivít (výstav, festivalov, hudobných a divadelných predstavení, tvorivých dielní, aktivít v oblasti neformálneho vzdelávania, súťaží, aktivít v oblasti knižnej kultúry a pod.) zameraných na zvýšenie tolerancie verejnosti voči menšinovým kultúram a tiež aktivít zameraných na poznávanie odlišných kultúr a ich vzájomné zbližovanie.
Termín: priebežne
Zodpovedný: MK SR
Finančné zabezpečenie: z rozpočtovej kapitoly MK SR
8.5.	Úloha:
Zorganizovať medzinárodnú konferenciu venovanú praktickým poznatkom z oblasti dodržiavania princípu rovnosti pri uplatňovaní a ochrane ľudských práv.
Termín: druhý polrok 2010
Zodpovedný: KVOP 
Spolupracujúce subjekty: SNSĽP 
Finančné zabezpečenie: z rozpočtu KVOP

9.	Špecifický cieľ č. 9
Zvýšenie povedomia a informovanosti verejnosti o problematike nediskriminácie a zásady rovnakého zaobchádzania s cieľom odbúravania predsudkov a stereotypov a propagácie multikultúrnej spoločnosti.
Stručný profil súčasného stavu situácie:
Uvedený cieľ je zameraný na zvyšovanie informovanosti slovenskej verejnosti o diskriminácii v snahe vysvetliť pojem diskriminácia, v akých prípadoch dochádza k diskriminácii a ako sa môže každý občan vrátane detí a starších ľudí pred diskrimináciou chrániť. Veľmi významným dôsledkom antidiskriminačných informačných a propagačných aktivít je pozitívne ovplyvňovanie verejnej mienky s cieľom eliminácie existujúcich predsudkov a stereotypov vo vnímaní najmä rómskej národnostnej menšiny, ale aj migrantov a vyzdvihovanie prínosov a výhod multikultúrnej spoločnosti. 
Zložitosť a nejednoznačnosť vnímania pojmu diskriminácia vo verejnosti bola overená aj viacerými sociologickými prieskumami verejnej mienky, ktoré potvrdzujú, že aj v súčasnosti je vlastný pojem „diskriminácia“ nezrozumiteľný veľkej časti populácie,. Z výskumu SNSĽP, realizovaného v roku 2005 vyplýva, že až 10 % opýtaných nevedelo, čo tento pojem znamená, alebo o ňom nikdy predtým nepočulo. Štvrtina opýtaných približne vedela, čo slovo diskriminácia znamená, zvyšní boli presvedčení, že vedia, o čo ide. Podľa sociologického reprezentatívneho výskumu SNSĽP (november 2006) malo skúsenosť s diskrimináciou z dôvodu veku pri prijímaní a prepúšťaní zo zamestnania až 67 % opýtaných, z dôvodu rodičovských (materských) povinností 46 %, z dôvodu príslušnosti k rómskemu etniku 42 %, pričom až 81 % opýtaných nevedelo uviesť žiadnu inštitúciu, ktorá je na Slovensku zodpovedná za boj proti diskriminácii. V novembri 2005 podľa empirických údajov SNSĽP vedelo o existencii antidiskriminačnej legislatívy dokonca iba 39 % opýtaných. 
Pri odbúravaní stereotypov a predsudkov a scitlivovaní verejnosti o problematike ľudských práv a diskriminácie majú dôležitú úlohu médiá (televízia, rozhlas, printy, pre mladú generáciu najmä internet) a spôsob, akým informujú o udalostiach každodenného života spoločnosti, ale často aj vo vysielanej alebo publikovanej reklame. 
Východiskom pre správne zobrazovanie uvedených tém v médiách a v iných informačných prostriedkoch môžu byť „Odporúčania pre rozhlasové a televízne vysielanie (Ako správne zobraziť etnické menšiny v európskych krajinách)“, ktoré sú v súlade s programovým vyhlásením Výboru pre televízne programy EBU (prijatým 26. októbra 1994). Odporúčania boli vypracované v úzkej spolupráci medzi expertmi EBU, Rady Európy a PBME (Public Broadcasting for a Multicultural Europe).
V Slovenskej republike dosiaľ neexistuje podrobná analýza mediálnej sféry. Pretrvávajú negatívne tendencie o spôsobe informovania o rómskej národnostnej menšine. Najmä v spravodajstve sú časté príspevky, vyvolávajúce prejavy negatívneho a stereotypného zobrazovania života Rómov alebo stereotypného zobrazovania žien. Stále sa vyskytujú ponižujúce a ohovárajúce výrazy zo strany aktérov udalostí. Ako ilustračné zábery sa v správach opakovane vyskytujú zábery zdôrazňujúce etnickú príslušnosť aktérov udalosti, ktoré vytvárajú priestor na používanie nepodložených a úmyselných asociácií o spojitosti Rómov a sociálnych problémov. Takéto informácie môžu v divákoch vzbudzovať negatívne mýty a skreslený obraz skutočnosti a podnecovať rasové a xenofobické názory.
Mienkotvorná činnosť najmä elektronických médií v oblasti predchádzania diskriminácie vo vzťahu k etnickým, sociálnym, kultúrnym menšinám a migrantom je nezastupiteľná. Ich požiadavky na multikultúrnu objektivitu, vyváženosť, rôznorodosť a pluralitu názorov majú dominantné postavenie aj v mediálnych štruktúrach demokratickej spoločnosti. 
Stručný profil želaného stavu situácie (dlhodobý výsledok opatrení):
Médiá budú mať etické normy korešpondujúce s Odporúčaniami pre rozhlasové a televízne vysielanie (Ako správne zobraziť etnické menšiny v európskych krajinách), ktoré prijala Rada Európy. Novinárske organizácie budú vykonávať dohľad nad spôsobom informovania všetkých médií o menšinách a jednotlivcoch k nim patriacich. Inštitúcie zodpovedné za činnosť elektronických médií budú vytvárať podmienky pre systematický a systémový monitoring vysielania médií o témach vyvolávajúcich negatívne a intolerantné názory. Informovanie o menšinách bude v súlade s princípmi ústavných práv a slobôd a antidiskriminačného zákona.
Bude nastavená systematická spolupráca verejných orgánov s mimovládnymi organizáciami pri monitorovaní zobrazovania menšín a jednotlivcoch k nim patriacich s cieľom zmeniť zaužívané formy zobrazovania smerom k pozitívnej a vyváženej forme. 
9.1.	Úloha:
Angažovanie novinárov a médií v procese citlivého zobrazovania tém diskriminácie a rôznych foriem intolerancie s cieľom objektívnej informovanosti verejnosti a odstraňovania stereotypov a predsudkov.
Termín: priebežne
Zodpovední: STV, SRo
Spolupracujúce subjekty: regionálne a miestne média, novinárske združenia, MVO 
Finančné zabezpečenie: z rozpočtu príslušných subjektov
9.2.	Úloha:
Podporovať mediálne a informačné aktivity pre verejnosť o antidiskriminačnej legislatíve, problematike nediskriminácie, zásade rovnakého zaobchádzania a multikulturalizme.
Termín: priebežne
Zodpovedný: ÚOŠS
Spolupracujúce subjekty: KVOP, SNSĽP, MVO, vzdelávacie inštitúcie
Finančné zabezpečenie: z rozpočtu príslušných subjektov

10.	Špecifický cieľ č. 10
Vytváranie podmienok na úspešnú integráciu žiadateľov o azyl a migrantov do spoločnosti s uplatnením práva na nediskrimináciu a zásady rovnakého zaobchádzania.
Stručný profil súčasného stavu situácie:
V súčasnosti pripravuje MPSVR SR v spolupráci so zainteresovanými partnermi Koncepciu integrácie cudzincov v SR. Uvedená úloha vyplýva z uznesenia vlády SR č. 415 z 9. mája 2007 k návrhu súhrnnej správy o stave plnenia úloh vyplývajúcich z rozpracovania Koncepcie migračnej politiky Slovenskej republiky na podmienky jednotlivých rezortov za roky 2005 – 2006, ktoré ukladá rezortom „prijať účinné opatrenia na zabezpečenie úloh spojených s vytváraním podmienok súvisiacich s integráciou migrantov do spoločnosti.“
V rámci Európskeho utečeneckého fondu (ERF I, II) boli zrealizované projekty zabezpečujúce základné ľudské potreby a ochranu ľudských práv pre žiadateľov o udelenie azylu, ako aj osôb na tzv. doplnkovej ochrane. Projekty sa týkali najmä vyhľadávania zamestnania, vhodného ubytovania, zabezpečovania jazykovej prípravy a financovania doplnkovej zdravotnej pomoci pre azylantov. 
Dotačný program Kultúra znevýhodnených skupín obyvateľstva je okrem iného zameraný aj na podporu kultúrnych aktivít smerujúcich k integrácii cudzincov (s dôrazom na deti migrantov) a vytvára podmienky na financovanie kultúrnych podujatí organizovaných na začlenenie sa týchto skupín do spoločnosti (v rokoch 2007 a 2008 boli prerozdelené finančné prostriedky vo výške 205 000,- Sk). Program je tiež zameraný na podporu medzikultúrneho dialógu, ktorý napomáha poznávanie iných kultúr a tým prispieva k odbúravaniu predsudkov a rozvoju tolerancie v slovenskej spoločnosti. Dotačný program Kultúra národnostných menšín – podprogram Kultúrna politika slúži na rozvoj tolerancie a predchádzanie všetkým formám diskriminácie. 
Stručný profil želaného stavu situácie (dlhodobý výsledok opatrení):
Integrácia migrantov a azylantov bude priebežne realizovaná najmä prostredníctvom integračných opatrení, vyplývajúcich z Koncepcie integrácie cudzincov v SR. Obsahom Koncepcie integrácie cudzincov v SR budú legislatívne, organizačné, koncepčné a praktické opatrenia v oblasti integrácie migrantov, ako aj nástroje integračnej politiky SR, ktoré majú uľahčiť život cudzincom na Slovensku.
Migračný úrad bude v spolupráci s mimovládnymi organizáciami motivovať azylantov na intenzívnejšie hľadanie zamestnania, aby sa uľahčil proces ich integrácie.
10.1.	Úloha:
Realizovať a monitorovať integračné opatrenia, vyplývajúce z Koncepcie integrácie cudzincov v SR.
Termín: priebežne
Zodpovedný: MPSVR SR
Spolupracujúce subjekty: MV SR, MVO, komunity cudzincov na Slovensku
Finančné zabezpečenie: Európsky fond na integráciu štátnych príslušníkov tretích krajín 
10.2.	Úloha:
Poskytovať sociálne poradenstvo a pomoc pre osoby s priznaným azylom ako aj osobám, ktoré využívajú subsidiárnu formu ochrany, tzv. doplnkovú ochranu.
Termín: priebežne
Zodpovedný: MV SR
Spolupracujúce subjekty: MPSVR SR, MVO
Finančné zabezpečenie: ERF III
10.3.	Úloha:
Realizovať systém všestrannej sociálnej starostlivosti a právnej ochrany pre žiadateľov o udelenie azylu s dôrazom na starostlivosť o zraniteľné osoby nachádzajúce sa na území SR.
Termín: priebežne
Zodpovedný: MV SR
Spolupracujúce subjekty: MVO
Finančné zabezpečenie: ERF III
10.4.	Úloha:
Realizovať postupy zamerané na prevenciu sexuálne a rodovo podmieneného násilia voči žiadateľom o udelenie azylu, azylantom a osobám s udelenou doplnkovou ochranou.
Termín: priebežne
Zodpovedný: UNHCR, IOM 
Spolupracujúce subjekty: MV SR, GP SR, SAV, zástupcovia SBS, MVO
Finančné zabezpečenie: UNHCR

IX.	Implementácia a monitorovanie 
Navrhovaný akčný plán predstavuje programový dokument, ktorý rámcovo charakterizuje najdôležitejšie ciele a výzvy na zlepšenie súčasnej situácie alebo vyriešenie problémových oblastí pri presadzovaní rovnakého zaobchádzania a nediskriminácie do praktického života spoločnosti. Prostredníctvom činnosti expertov v medzirezortnej pracovnej skupine pre akčný plán, nominovaných za všetky relevantné oblasti výkonnej moci na základe vecnej pôsobnosti jednotlivých subjektov štátnej správy a spolupracujúcich subjektov, bude implementácia stanovených úloh pravidelne monitorovaná a vyhodnocovaná. MPS sa na svojich zasadnutiach bude venovať taktiež monitorovaniu realizovaných odporúčaní, určených pre orgány územnej samosprávy, nezávislé inštitúcie v oblasti ľudských práv a nediskriminácie, ako aj pre sociálnych partnerov a ďalších aktérov občianskej spoločnosti, aktívnych pri presadzovaní zásad rovnakého zaobchádzania a propagácii multikultúrnej spoločnosti. 
Stanovené úlohy môžu byť na základe odporúčaní, alebo s cieľom zefektívnenia ich implementácie modifikované alebo doplnené dodatkom k akčnému plánu na roky 2009 – 2011, ktorý schváli vláda SR.
O plnení úloh akčného plánu bude informovaná vláda SR, ktorá schvaľuje taktiež priebežné správy na báze ročných odpočtov. 

X.	Použité podklady k odkazom v texte: